Atnaujinti VMI IS duomenų saugos nuostatus ir juose numatyti detalesnį supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą.

2020 m. kovo 7 d. Valstybinė mokesčių inspekcija (toliau - VMI) nurodė, jog 2020 m. vasario 10 d. buvo parengtas VMI prie FM viršininko įsakymas Nr. V-57 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2005 m. spalio 10 d. įsakymo Nr.V-197 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Duomenų saugos nuostatų 59 p. nustatytas detalesnis supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmas: kai VMI valstybės tarnautojams ir darbuotojams yra pateikiamas pasirašytinai susipažinti naujai priimtas saugos dokumentas, VMI prie FM Administravimo skyrius privalo ne rečiau kaip 3 kartus į savaitę peržiūrėti VMI valstybės tarnautojų ir darbuotojų, turinčių DODVS užduotį susipažinti su šiuo saugos dokumentu, bet su juo pasirašytinai nesusipažinusių, sąrašus ir priminti šiems VMI valstybės tarnautojams ir darbuotojams, kad jie privalo vykdyti nuostatų 57 p.  nurodytą reikalavimą –  susipažinti ne vėliau kaip per 1 darbo dieną nuo saugos dokumento DODVS priemonėmis gavimo dienos; ne rečiau kaip 1 kartą į savaitę formuoti VMI valstybės tarnautojų ir darbuotojų, nesusipažinusių su šiuo saugos dokumentu, ataskaitas ir informaciją apie šiuos VMI valstybės tarnautojus ir darbuotojus pateikti atitinkamo VMI administracijos padalinio vadovui, kuris privalo užtikrinti nuostatų 57 p. nurodyto reikalavimo įvykdymą.


Parengti metodiką, kurioje nusimatyti pagrindinius atrankos kriterijus bei šioje metodikoje pateikti rekomendacijas dėl tobulinimo galimybių.

2021 m. sausio 13 d. Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog parengta Metodika dėl „duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“. 2020-11-20 raštu Nr. (14.7-20 E) R-5601 „Dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“ ši metodinė medžiaga buvo pateikta apskričių valstybinėms mokesčių inspekcijoms (AVMI) už duomenų saugą atsakingiems asmenims. Metodikoje yra pateikti 8 pagrindiniai patikrinimo atrankos kriterijai, taip pat numatyta, jog patikrinimo ataskaitos išvadose turi būti numatyti siūlytini taisomieji veiksmai (priemonės): rekomendacijos / nurodymai / siūlymai / kita, jų įgyvendinimo terminai ir atsakingi vykdytojai.


Kreiptis į savivaldybes dėl pasiūlymų, susijusių su savivaldybių perskirstomų mokymo lėšų paskirstymu mokykloms, pateikimo. Atsižvelgiant į gautą informaciją, parengti bendrus pasiūlymus visoms savivaldybėms.


Suorganizuoti renginį, pakviečiant visų sveikatos priežiūros specialistų draugijų atstovus ir išsiaiškinti jų poreikius.

Siekdama nustatyti sveikatos priežiūros specialistų draugijų galimybes aktyviau bendradarbiauti su ministerija ir prisidėti formuojant bei įgyvendinant sveikatos politiką, ministerija atliko specialistų draugijų apklausą. 2019 m. gegužės 31 d. suorganizavo susitikimą su sveikatos priežiūros specialistų draugijų / asociacijų atstovais, kurio metu pristatė apklausos rezultatus, aptarė bendradarbiavimo galimybes.


Parengti sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelį ir jį aptarti su suinteresuotais asmenimis.

Vyriausybės 2021-05-05 nutarimu Nr. 308 buvo patvirtinta Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex-post vertinimo metodika, skirta nustatyti, kokios reguliavimo pasekmės sprendžiant atitinkamas viešosios politikos problemas. Taip pat yra parengtas Sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelio projektas, kuriuo siekiama tobulinti/tvarkyti reguliavimą nesprendžiant konkrečių viešosios politikos problemų (atsisakyti pasenusio, neveikiančio ar perteklinio reguliavimo, mažinti reguliavimo naštą ir pan.). Pastarasis projektas yra aptartas su suinteresuotosiomis šalimis (Teisingumo ministerija, Ekonomikos ir inovacijų ministerija, Vidaus reikalų ministerija), Valstybės kontrolei pateiktas 2019-06-03 raštu Nr. S-1929. Sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelio projektas turi būti kiek įmanoma labiau suderintas su kitomis tarpusavyje susijusiomis iniciatyvomis, todėl 2022 m. jis buvo papildomai patikslintas, integruojant į jį metodines sisteminių galiojančio reguliavimo peržiūrų gaires, projekto nuostatas suderinant su reguliavimo naštos vertinimo metodikos pakeitimais (patvirtinti Vyriausybės 2022-04-06 nutarimu Nr. 333) ir kodifikavimo rekomendacijų projektu (2022 m. pirminis jų projektas aptartas tarp Vyriausybės kanceliarijos ir Teisingumo ministerijos). Šis modelio projektas bus tvirtinamas atlikus bandomąjį vertinimą (2023 m.).


Įdiegti ir pradėti naujo gerų darbo rezultatų rodiklio – antimikrobinių vaistinių preparatų skyrimas, teikiant vaikams pirmines ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, stebėseną siektinoms šio rodiklio reikšmėms nustatyti.

Sveikatos apsaugos ministras 2019-07-17 įsakymu Nr. V-838 pakeitė Pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo ir šių paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašą, patvirtino gerų darbo rezultatų rodiklį „racionalus antimikrobinių vaistų skyrimas vaikams“ ir nustatė jo vertę sąlyginiais vienetais. Įsakymas įsigaliojo nuo 2019-07-19.


Inicijuoti bendradarbiavimo sutarčių tarp Sveikatos apsaugos ministerijos ir sveikatos priežiūros specialistų draugijų sudarymą.

2019 m. gegužės 31 d. ministerija suorganizavo susitikimą su sveikatos priežiūros specialistų draugijų / asociacijų atstovais, kurio metu aptarė bendradarbiavimo galimybes ir inicijavo bendradarbiavimo sutarčių su draugijomis sudarymą. Sveikatos priežiūros specialistų draugijų atstovams buvo pristatyta ministerijos parengta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma, įteiktas galimos sutarties projektas, kuriam draugijos galėjo teikti siūlymus dėl papildomų sąlygų, apimties. Pasirašytos 3 bendradarbiavimo sutartys: 2019-08-02 Nr. S-139 su Lietuvos gydytojų vadovų sąjunga, 2019-11-22 Nr. S-248 su Neišnešiotų naujagimių asociacija „Neišnešiotukas“, 2020-01-13 Nr. S-1 su Lietuvos akušerių sąjunga.Sveikatos apsaugos ministras 2020-01-15 įsakymu Nr. V-51 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis tvarkos aprašą, kuriuo nustatė bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) sritis, tikslus, principus, bendradarbiavimo organizavimo, partnerių atrankos tvarką, NVO teises ir pareigas. Aprašas netaikomas, kai teisės aktų nustatyta tvarka ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri ministro įsakymai ar kiti teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais.Iki  2022 m. rugsėjo mėn. Sveikatos apsaugos ministerija, vadovaudamasi Aprašo nuostatomis, yra pasirašiusi 7 sutartis dėl bendradarbiavimo su įvairiomis NVO. Per kalendorinius metus, sudaromų sutarčių skaičius yra nežymus, nors ministerija nuolat skatina jas aktyviai įsitraukti formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą. Bendradarbiavimo sutartys sudaromos savanoriškais pagrindais, tačiau ministerija nėra gavusi nei vieno prašymo iš NVO (taip pat ir sveikatos priežiūros specialistus vienijančių). Sveikatos priežiūros specialistus vienijančių NVO aktyvus įsitraukimas, formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas ne per sutarčių pasirašymą dėl bendradarbiavimo, bet per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje, adresu https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos, skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose, darbo grupėse, politikos grupėse dalyvauja NVO, gydytojų, slaugytojų ar akušerių specialybinių draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir / ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) patvirtintas projekto 4.4. “Kompetentingas ir adekvačiai apmokamas sveikatos sistemos specialistas“ veiksmas 4.4.3. „Priimti sprendimą dėl asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimo (licencijavimo, atestavimo, kontrolės ir kvalifikacijos tobulinimo funkcijų perdavimo), atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“. Veiksmo įgyvendinimo laikotarpis 2021 m. IV ketv. – 2022 m. II ketv. Įgyvendinant šią priemonę 2022 m. balandžio mėn. buvo vykdoma viešoji konsultacija, kurios metu nustatyta, kad asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimas galėtų vykti savivaldos organizacijoms dalyvaujant specialistų kvalifikacijos tobulinimo procese. Tęsiant diskusiją su savivalda 2022 m. gegužės mėn. vyko nuotolinis susitikimas, kuriame aptarti būdai ir alternatyvos, siekiant specialistus vienijančias organizacijas įtraukti į  profesinės kvalifikacijos tobulinimo procesą. Pagal Vyriausybės  programos veiksmus ir terminus (priemonės įgyvendinimo laikotarpis iki 2022 m. II ketv.) ministerija įvykdė dvi viešąsias konsultacijas su asmens sveikatos priežiūros specialistus vienijančiomis NVO, siekdama išsiaiškinti jų galimybes ir poreikius įsitraukti į asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldą. Abejų viešųjų konsultacijų metu išsiaiškinta, kad nėra „šakinių“ asmens sveikatos priežiūros specialistų asociacijų, galinčių vieningai atstovauti asmens sveikatos priežiūros specialistų pozicijai. Į didesnį sisteminį organizacinį vienetą siekia jungtis tik odontologai ir burnos priežiūros specialistai. Ministerija informavo, kad atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų rezultatus nuspręsta, kad tam, kad būtų stiprinama asmens sveikatos priežiūros specialistų savivalda šiuos specialistus vienijančios organizacijos galėtų labiau įsitraukti į specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą. Todėl yra inicijuojami sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai, kuriais bus sudarytos galimybės draugijoms aktyviau įsitraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo procesą ir papildyti kvalifikacijos tobulinimo formas.


Įpareigoti Higienos institutą kompiuterizuoti nepageidaujamų įvykių stebėseną, kuri sudarys sąlygas analizuoti įvykius bet kokiu norimu periodiškumu. Priemonė bus įgyvendinta baigus ES paramos projektą „Sveikatos sektoriaus procesų valdymo tobulinimas, plėtojant visuomenės sveikatos stebėseną“ (2017–2020 m.). Iki 2021 m. nepageidaujami įvykiai bus analizuojami kartą per metus.

Įgyvendinant Europos Sąjungos projektą, Higienos institutas sukūrė Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinę sistemą (VISS IS), kuri kompiuterizavo nepageidaujamų įvykių stebėseną. Nuo 2021-01-01 visoms asmens sveikatos priežiūros įstaigoms sudarytos sąlygos teikti nepageidaujamų įvykių duomenis per VISS IS. Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos Nepageidaujamų įvykių modulio naudotojais 2021 m. buvo 3asmens sveikatos priežiūros įstaigų: 67 ligoninės, 167 ambulatorines paslaugas teikiančios įstaigos̨, 75 socialinės globos namai ir 7 kitos asmens sveikatos priežiūros įstaigos.Sukurtas Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos Nepageidaujamų įvykių modulis leidžia nepageidaujamus įvykius analizuoti norimu periodiškumu. Išoriniai vartotojai tą gali padaryti per Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos išorinį portalą (pasirinkus norimą ataskaitą ir analizės periodą kalendoriuje)https://sveikstat.hi.lt/reports.aspx?param=uni   Ministerija pažymi, kad pacientų saugos kultūros brandos didinimas yra ilgalaikis procesas, reikalaujantis sveikatos specialistų požiūrio ir elgsenos pokyčių, kurių neįmanoma pasiekti vien teisiniu reglamentavimu. Kitose šalyse, sukūrus nepageidaujamų įvykių pranešimų sistemas, prireikė netrumpo laikotarpio, kad registruojamų įvykių skaičius atspindėtų realų jų skaičių (pavyzdžiui, Anglijoje, kur nepageidaujamų įvykių pranešimų ir mokymosi sistema startavo 2003 m. , tik po daugiau nei 10 m. pasiektas 2 mln. pranešimų apie nepageidaujamus įvykius per metus skaičius, kuris dabar eilę metų išlieka panašus).


Įsivertinti rizikingiausias ligų gydymo ir diagnostikos sritis atsižvelgiant ne tik į mirtingumo rodiklius, tačiau ir į kitus faktorius ir nustatyti diagnostikos ir gydymo metodikų rengimo planą. Apsibrėžti kiek, kokių ir kas (įtraukiant gydytojų draugijas) rengs minėtas metodikas ir įpareigoti jas parengti.

Sveikatos apsaugos ministro 2019-10-24 įsakymu Nr. V-1206 patvirtintas Diagnostikos ir gydymo metodikų, kitų metodinių dokumentų, užtikrinančių sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, rengimo planas (laikotarpis 2019–2022 m.).Praplėstos diagnostikos ir gydymo metodikų grupės, numatyta rengti pagrindines mirties priežastis lemiančių ligų ir sutrikimų, kraujotakos sistemos ligų ir kitas diagnostikos ir gydymo metodikas, algoritmus, protokolus, gaires, taip pat slaugos proceso kokybę užtikrinančias bei kitų specialistų veiklos kokybę užtikrinančias metodikas, formas. Plane paskirti dokumentų rengėjai – sveikatos priežiūros specialistų organizacijos.


Nustatyti procesus, kuriuose turi dalyvauti gydytojų draugijos ir numatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas į sprendimų priėmimą įtraukti platesnį ratą specialistų.

Sveikatos apsaugos ministras 2020-01-15 įsakymu Nr. V-51 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis tvarkos aprašą, kuriuo nustatė bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) sritis, tikslus, principus, bendradarbiavimo organizavimo, partnerių atrankos tvarką, NVO teises ir pareigas. Aprašas netaikomas, kai teisės aktų nustatyta tvarka ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri ministro įsakymai ar kiti teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Sveikatos priežiūros specialistus vienijančių NVO aktyvus įsitraukimas, formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje, adresu https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos, skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.),  visose komisijose, darbo grupėse, politikos grupėse dalyvauja NVO, gydytojų, slaugytojų ar akušerių specialybinių draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir / ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) patvirtintas projekto 4.4. “Kompetentingas ir adekvačiai apmokamas sveikatos sistemos specialistas“ veiksmas 4.4.3. „Priimti sprendimą dėl asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimo (licencijavimo, atestavimo, kontrolės ir kvalifikacijos tobulinimo funkcijų perdavimo), atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“. Veiksmo įgyvendinimo laikotarpis 2021 m. IV ketv. – 2022 m. II ketv. Įgyvendinant šią priemonę 2022 m. balandžio mėn. buvo vykdoma viešoji konsultacija, kurios metu nustatyta, kad asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimas galėtų vykti savivaldos organizacijoms dalyvaujant specialistų kvalifikacijos tobulinimo procese. Tęsiant diskusiją su savivalda 2022 m. gegužės mėn. vyko nuotolinis susitikimas, kuriame aptarė būdus ir alternatyvas, siekiant specialistus vienijančias organizacijas įtraukti į  profesinės kvalifikacijos tobulinimo procesą. Abejų viešųjų konsultacijų metu išsiaiškinta, kad nėra „šakinių“ asmens sveikatos priežiūros specialistų asociacijų, galinčių vieningai atstovauti asmens sveikatos priežiūros specialistų pozicijai.  Į didesnį sisteminį organizacinį vienetą siekia jungtis tik odontologai ir burnos priežiūros specialistai. Vyriausybė 2022-08-03 nutarimu Nr. 784 „Dėl Lietuvos Respublikos odontologų rūmų įstatymo projekto Nr.  XIVP-163(2), Lietuvos Respublikos odontologijos praktikos ir burnos priežiūros praktikos įstatymo Nr. I-1246  2, 5 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-164(2) ir Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-165(2)“ nutarė pritarti odontologų rūmų įstatymo pakeitimų projektui bei siūlyti Lietuvos Respublikos Seimui nustatyti, kad odontologų ir burnos priežiūros specialistų licencijavimą vykdytų Lietuvos Respublikos odontologų rūmai.Ministerija nurodė, kad atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų rezultatus nuspręsta, kad tam, kad būtų stiprinama asmens sveikatos priežiūros specialistų savivalda asmens sveikatos priežiūros specialistus vienijančios organizacijos galėtų labiau įsitraukti į specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą. Todėl yra inicijuojami sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai, kuriais bus sudarytos galimybės draugijoms aktyviau įsitraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo procesą ir papildyti kvalifikacijos tobulinimo formas.


Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2010-05-06 įsakymą Nr. V-401, nustatant detalią stebėsenos tvarką, kuri nacionaliniu lygiu apimtų nepageidaujamų įvykių, jų priežasčių analizę, prevencinių priemonių numatymą, viešinimo tvarką.

Pakeitus Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašą (2019-09-20 redakcija Nr. V-1083 ir 2020-06-12 redakcija Nr. V-1451), yra reglamentuoti nepageidaujamų įvykių priežasčių ir prevencinių priemonių klasifikatoriai, nustatytas nepageidaujamų įvykių stebėsenos periodiškumas ir jos duomenų viešinimas: Higienos institutas (HI) parengia apibendrintą nepageidaujamų įvykių ataskaitą ir paskelbia ją savo interneto svetainėje iki einamųjų metų gegužės 31 d. Nepageidaujamų įvykių valdymą nacionaliniu lygiu koordinuoja Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisija (patvirtinta sveikatos apsaugos ministro 2021-11-09 įsakymu Nr.V-2562, keista 2021-06-11 įsakymu Nr. V-1390), kuri vertina nepageidaujamų įvykių stebėsenos (Higienos instituto rengiamos ataskaitos) rezultatus, nustato prioritetines pacientų saugos tobulinimo sritis ir teikia sveikatos apsaugos ministrui siūlymus dėl nepageidaujamų įvykių prevencijos priemonių nacionaliniu mastu kūrimo ir diegimo sveikatos priežiūros įstaigose. Pirmajame šios komisijos posėdyje 2021-09-16 pristatyta 2020 m. nepageidaujamų įvykių ataskaita, kurios išvadose akcentuotas per menkas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių) įsitraukimas į stebėseną. Nepageidaujamų įvykių 2021 m. ataskaita paskelbta Higienos instituto interneto svetainėje  https://hi.lt/uploads/pdf/padaliniai/VSTC%20IS/NI/2022/2021_m._NI_ataskaita.pdf.Jos duomenimis 2021 m. užregistruoti 3282 nepageidaujami įvykiai. Įgyvendinant  2021-09-16 Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdžio nutarimus,  2021-10-26  organizuotas seminaras, skirtas nepageidaujamų įvykių stebėsenos kokybės gerinimui ir pasidalijimui gerąją praktika, kuriame dalyvavo apie 200 dalyvių. 2022-02-17  informacija apie nepageidaujamų įvykių stebėsenos problemas paviešinta per Sveikatos apsaugos ministerijos organizuotą regioninį asmens sveikatos priežiūros įstaigų pasitarimą, kuriame dalyvavo visų regionų asmens sveikatos priežiūros įstaigų vadovai ar jų atstovai.Šiuo metu, siekiant tobulinti nepageidaujamų įvykių stebėseną, rengiamas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos ir valdymo aprašo, patvirtinto LR sveikatos apsaugos ministro 2010 m. gegužės 6 d. įsakymu Nr. V-401.  pakeitimas. Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdyje, vykusiame 2022-05-05, akcentuota, kad pagrindinė problema yra nepakankamas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių)  įsitraukimas į nepageidaujamų įvykių stebėseną, beveik 2/3 įstaigų, kurios užsiregistravo kaip informacinės sistemos naudotojai,  2021 m. neužregistravo nei vieno nepageidaujamo įvykio. Posėdyje nutarta pritarti 2021 m. Nepageidaujamų įvykių ataskaitai ir siekiant gerinti nepageidaujamų įvykių registraciją ir dalintis gerąja praktika, vykdyti informacijos sklaidą apie NĮ stebėsenos rezultatus ir gerąją ASPĮ patirtį konferencijose, seminaruose, ASPĮ regioniniuose pasitarimuose, komitetuose.


Parengti medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planą.

Sveikatos apsaugos ministras 2018-12-19 įsakymu Nr. V-1470 patvirtino medicinos normų rengimo ir atnaujinimo 2019, 2020 ir 2021 m. planus.


Patikslinti Panevėžio m. savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisykles bei 3 priedą, patvirtintas Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2016-10-26. sprendimu Nr. 1-326, detalizuojant balų skyrimo tvarką bei nurodant kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.

Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2020-06-23 sprendimu Nr. 1-187 pakeistos Panevėžio miesto savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės, kuriose detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas turėtų būti skiriamas.


Pasirašyti sutartis dėl Užduočių banke skelbiamų skaitmeninių mokymosi priemonių parengimo su paslaugos teikėjais (priemonė įgyvendinama kasmet)


Papildyti teisės aktą, reglamentuojantį nepageidaujamų įvykių stebėseną (sveikatos apsaugos ministro 2010-05-06 įsakymą Nr. V-401 ,,Dėl privalomų registruoti nepageidaujamų įvykių sąrašo ir jų registravimo tvarkos aprašo patvirtinimo“), įtraukiant nepageidaujamus įvykius, identifikuotus gavus pacientų skundus.

Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-09-20 Nr. V-1083) nauja redakcija išdėstytas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašas, įsigaliosiantis nuo 2020-01-01. Jame praplėstas nepageidaujamų įvykių sąrašas: įtraukti nepageidaujami įvykiai, susiję su chirurginėmis, diagnostinėmis bei gydomosiomis invazinėmis procedūromis, su paciento identifikavimo klaida, su pacientų priežiūra, su pacientų elgesiu ir kiti nepageidaujami įvykiai. Šioje grupėje gydymo įstaigos galės nustatyti papildomus, sąraše nenumatytus įvykius, atsižvelgdamos į teikiamų paslaugų įvairovę ir specifiškumą. Be to, papildyti nepageidaujamų įvykių identifikavimo šaltiniai: turi būti užregistruojami nepageidaujami įvykiai, nustatyti gavus pacientų skundus (jeigu apie šį įvykį anksčiau nepranešė sveikatos priežiūros specialistas), užpildant nepageidaujamų įvykių duomenų formą, kurioje, be kitų duomenų, nurodomos taikytos / planuojamos taikyti prevencinės priemonės.


Parengti įstatymų pakeitimo projektus, kuriais būtų siūloma įteisinti žalos be kaltės modelį. Suderinti juos su suinteresuotomis šalimis ir pateikti LR Vyriausybei. Prireikus (gavus pastabų po pateikimo LR Vyriausybei) tikslinti įstatymų, įteisinančių žalos be kaltės modelį, pakeitimo projektus.

Seime priimtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 7, 8, 13, 20 straipsnių ir V skyriaus pakeitimo įstatymas (2019-07-18 Nr. XIII-2377). Įteisintas žalos be kaltės modelis paskatins atskleisti asmens sveikatos priežiūros specialistų klaidas ir imtis priemonių, kad jos nesikartotų, o patyrusiems žalą pacientams bus sudaryta galimybė greičiau ir paprasčiau gauti žalos atlyginimą.


Pristatyti sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų gaires ir bandomojo vertinimo rezultatus praktikams ministerijose.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad priemonės įgyvendinimas prarado aktualumą, todėl neplanuojama tęsti veiklų, susijusių su gairių parengimu ir bandomojo vertinimo rezultatų pristatymu praktikams ministerijose. Tiek pilotinių galiojančio reguliavimo sisteminių peržiūrų atlikimas, tiek gairių parengimas šiuo metu nėra tokie aktualūs ir reikšmingi teisėkūros procese, atsižvelgiant į kitus teisėkūros proceso tobulinimo darbus, kurie vykdomi ir kurie sistemiškai ilgalaikėje perspektyvoje padengia sąlygas, kad teisinė sistema būtų aktuali, taikli ir proporcinga: 1) sustiprintas dėmesys duomenimis grįstiems teisės aktų projektams, žinojimui, kokias  konkrečias problemas teisės aktų pakeitimais siekiama spręsti, įgyvendinimo mechanizmo išsigryninimui projekto svarstymo etape ir stebėsenos, ar po teisinio reguliavimo pakeitimo judama norėta kryptimi, nusistatymui ex ante fazėje, 2) stiprinama diskusija ir didinama paklausa ex post vertinimams atlikti (vis daugiau teisės aktų suplanuojami ex post vertinimai), 3) teisėkūros planavimo etapu Vyriausybėje (rengiantis Seimo sesijoms) kiekvienos siūlomos teisėkūros iniciatyvos atveju svarstoma, ar siūlomų teisės aktų pakeitimų reikia, ar jie apie tai, ko reikia keistinai susidariusiai situacijai, ar reikia tokios apimties reguliavimo, ar reguliavimas būtų savalaikis ir pan. Taip pat Vyriausybėje vadovaujamasi principu dėl sisteminės ir kompleksinės teisėkūros - teisėkūros subjektų prašoma sistemiškai keisti teisės aktus, išskirtiniais atvejais į Vyriausybės darbotvarkę traukiame nedidelius, taktinius įstatymų projektų pakeitimus (tik tais atvejais, kai valstybei atsirastų reikšmingos neigiamos pasekmės šių pakeitimų neatlikus kuo skubiau).


Pradėti finansinį skatinimą už naujo gerų darbo rezultatų rodiklio – antimikrobinių vaistinių preparatų skyrimas, teikiant vaikams pirmines ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, vykdymą.

Ministro įsakymu (2019-07-17 Nr. V-838) įvedus Racionalaus antimikrobinių vaistų skyrimo vaikams rodiklį ir nustačius jo vertę sąlyginiais vienetais, pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros (PAASP) įstaigos nuo 2019-07-01 pradėtos skatinti už racionalų antimikrobinių vaistų skyrimą vaikams pagal šiuos rodiklius: siauro spektro antimikrobinių vaistų (fenoksimetilpenicilino) skyrimo dažnis ir bendras antimikrobinių vaistų skyrimo dažnis. Įvedus racionalaus antimikrobinių vaistų skyrimo rodiklius, įstaigų, kurios pasiekė geresnį rodiklio vykdymą, skaičius auga (rodikliai perskaičiuojami kas pusmetį, vertinant metinį gerų darbo rezultatų rodiklių vykdymą). Pagal siauro spektro antimikrobinių vaistų skyrimo dažnio rodiklį 2019-01-01 – 2019-12-31 laikotarpiu finansiškai skatintos 287 PAASP įstaigos (73 proc. visų PAASP įstaigų), 2019-07-01 – 2020-06-30 laikotarpiu – 294 įstaigos (74 proc.). Pagal bendro antimikrobinių vaistų skyrimo dažnio rodiklį 2019-01-01 – 2019-12-31 laikotarpiu finansiškai skatintos 38 įstaigos (10 proc.), 2019-07-01 – 2020-06-30 laikotarpiu – 60 įstaigų (15 proc.). Valstybinės ligonių kasos duomenimis, 2020 m. įstaigoms už racionalų antibiotikų vartojimą įgyvendinus nustatytus rodiklius skirta 4,2 mln. Eur.Įvedus šiuos gerų darbo rezultatų apmokėjimo rodiklius stebimas gerėjantis racionalaus antibiotikų vartojimo pokytis šalies mastu: daugiau skiriama siauro spektro antimikrobinių vaistų ir mažėįa bendras šių vaistų vartojimas PAASP grandyje.


Sukurti technines galimybes savivaldybių mokykloms teikti informaciją, būtiną savivaldybių ataskaitoms apie mokymo lėšų panaudojimą parengti, naudojant Švietimo valdymo informacinę sistemą (ŠVIS).Rekomenduoti savivaldybėms įpareigoti savivaldybių mokyklas informaciją, būtiną savivaldybių ataskaitoms apie mokymo lėšų panaudojimą parengti, teikti naudojant ŠVIS (išskyrus atvejus, kai tokią informaciją rengia ne mokykla).


Pakeisti Raseinių r. savivaldybės aplinkosauginio švietimo, aplinkosaugos projektų finansavimo ir kontrolės taisykles, patvirtintas Raseinių r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2016-05-06 įsakymu Nr. A1-406, numatant finansuojamų projektų paraiškoje pamatuojamų siekiamų projekto rezultatų pateikimo skiltis.

Raseinių r. savivaldybės tarybos 2020-05-21 sprendimu Nr. TS-138 pakeistas aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos pajamų ir išlaidų planavimo, rengimo, vykdymo kontrolės tvarkos aprašas. Raseinių r. savivaldybės administracijos 2020-06-15 įsakymu Nr. A1-594 pakeistos aplinkosaugos priemonių projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės. Šiuose dokumentuose numatyta prievolė paraiškoje nurodyti pamatuojamus siekiamus, o priemonės vykdymo ataskaitoje – pasiektus projekto rezultatus. Be to, patikslinta projektų atrankos tvarka: nustatyti vertinimo kriterijai ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės skiriamas.


Paskirti Valstybinę akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybą metodiškai vadovauti gydymo įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir įpareigoti parengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus.

Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-11-23 Nr. V-1341) papildyti Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos nuostatai: tarnybai pavesta metodiškai vadovauti (teikti metodinę pagalbą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir rengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus. Vykdydama pavestą funkciją Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba 2019 m. atliko gydymo įstaigų apklausą dėl poreikio keisti teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias vidaus medicininio audito funkcijas, dėl metodinės pagalbos poreikio. Gauti atsakymai (iš 85 įstaigų) išnagrinėti, ministerijai pateikti pasiūlymai Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo keitimui. Sukurtas ir tarnybos direktoriaus patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros paslaugų planinio konsoliduoto patikrinimo klausimynas, kurio dalis skirta gydymo įstaigų vidaus medicininio audito veiklai vertinti, priklausomai nuo rezultatų teikti rekomendacijas įstaigoms vidaus medicininio audito veiklai tobulinti. Parengtas ir tarnybos interneto svetainėje paskelbtas klausimynas gydymo įstaigų nuomonei apie tarnybos atliekamų patikrinimų organizavimą ir vykdymą gauti. Vidaus medicininiams auditoriams buvo teikiamos konsultacijos ir rekomendacijos sveikatos priežiūros paslaugų kokybei ir pacientų saugai gerinti; renkama ir ministerijai teikiama informacija, susijusi su gydymo įstaigų veiklos kokybės aspektais. Tarnybos interneto svetainėje sukurtas skyrelis „Metodinis vadovavimas medicinos auditoriams“, kuriame skelbiama tikslinė, vidaus medicininiam auditui aktuali informacija apie organizuojamus tobulinimo renginius, atsakymai į dažniausiai pateikiamus klausimus ir kt.


Peržiūrėti ir pakeisti sveikatos apsaugos ministro 2008-04-29 įsakymą Nr. V-338 „Dėl minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo patvirtinimo“.

Sveikatos apsaugos ministerija su Valstybine akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba peržiūrėjo Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašą (patvirtintas 2008-04-29 įsakymu Nr. V-338). 2019-11-15 ministro įsakymu Nr. V-1296 patvirtinta nauja aprašo redakcija, kurioje plačiau išdėstyta Vidaus medicininio audito veiklos dalis. Nustatyti auditavimo principai, kurių turi laikytis vidaus medicinos auditoriai (nepriklausomumo, principingumo ir profesinio atidumo, sąžiningumo, konfidencialumo, įrodymais pagrįsto požiūrio). Praplėsta vidaus medicininio audito veikla: įtraukta diagnostikos, gydymo, slaugos protokolų, procedūrų ir kitų kokybės vadybos dokumentų taikymo įstaigoje priežiūra, sveikatos priežiūros specialistų veiklos, susijusios su asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kokybe, vertinimas ir kt. Aprašo pakeitimai įsigalioja 2020-05-01.


Atlikti vertinimo kriterijų analizę ir optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiame veiklos plane.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto  Strateginio valdymo įstatymo Nr.XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija).


Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius diagnostikos ir gydymo metodikų rengimą ir atnaujinimą.

Ministro 2020-06-29 įsakymu  Nr. V-1567 patvirtintas naujos redakcijos Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis ateityje ligų ir sveikatos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodiniai dokumentai bus rengiami laikantis vienodų rengimo, turinio, formos, taikymo, atnaujinimo reikalavimų.Naujai nustatyta metodinių dokumentų rengimo tvarka, jų sudedamosios dalys, parengtų projektų derinimo tvarka. Numatyta, kad teisės aktų nustatyta tvarka suderintas metodinis dokumentas tvirtinamas sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Taip pat reglamentuotas atnaujinimas: metodinis dokumentas persvarstomas ir prireikus atnaujinamas ne rečiau kaip vieną kartą per penkerius metus.Rengiant metodinius dokumentus, juose be kitų dalykų turi būti numatyta dalis „paciento kelio aprašymas“, kurioje nustatyta įvardyti konkrečius veiksmus ar priemones atliekančias gydymo įstaigas ir specialistus, nustatyta rengti nuodugnius protokolus ir algoritmus, įtraukiant ir diagnostikos bei gydymo eigos stebėseną, rezultatų pagal nustatytus rodiklius vertinimą.


Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.


Sukurti pavyzdinius metodinių dokumentų rengimo, taikymo bei atnaujinimo standartus (iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuojamas projektas Nr. 10.1.3-ESFA-V-918-01-0009 „Paslaugų kokybės gerinimas, parengiant pagrindines mirties priežastis lemiančių ligų, sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros standartus“).

Ministro 2020-06-29 įsakymu  Nr. V-1567 patvirtintas naujos redakcijos Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis ateityje ligų ir sveikatos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodiniai dokumentai bus rengiami laikantis vienodų rengimo, turinio, formos, taikymo, atnaujinimo reikalavimų. Naujai nustatyta metodinių dokumentų rengimo tvarka, jų sudedamosios dalys (be kitų dalykų turi būti numatyta dalis „paciento kelio aprašymas“, kurioje nustatyta įvardyti konkrečius veiksmus ar priemones atliekančias gydymo įstaigas ir specialistus, rengti nuodugnius protokolus ir algoritmus, įtraukiant ir diagnostikos bei gydymo eigos stebėseną, rezultatų pagal nustatytus rodiklius vertinimą), parengtų projektų derinimo tvarka. Numatyta, kad teisės aktų nustatyta tvarka suderintas metodinis dokumentas tvirtinamas sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Taip pat reglamentuotas atnaujinimas: metodinis dokumentas persvarstomas ir prireikus atnaujinamas ne rečiau kaip vieną kartą per penkerius metus. Patvirtinti Greitosios medicinos pagalbos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-07 įsakymas Nr. V-732) ir Slaugos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-21 įsakymas Nr.  V-882).Pagal šiuos dokumentus parengti pagrindines mirties priežastis Lietuvoje lemiančių ligų ir sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros (prevencijos, diagnostikos, gydymo, medicininės reabilitacijos, slaugos ir kt.) metodinių dokumentų paketai šioms 13 būklių: 1) išeminės širdies ligos, 2) smegenų kraujagyslių ligos (insultas), 3) plaučių piktybinis navikas, 4) savižudybė, 5) kolorektalinis piktybinis navikas, 6) kepenų cirozė ir fibrozė, 7) kepenų piktybinis navikas, 8) skrandžio piktybinis navikas, 9) pneumonija, 10) bronchinė astma, 11) lėtinė obstrukcinė plaučių liga, 12) prostatos piktybinis navikas, 13) sunkios traumos (politraumos). Metodinių dokumentų paketai suderinti su atitinkamomis sveikatos priežiūros specialistų organizacijomis (gydytojų ar slaugytojų draugijomis), universitetais, rengiančiais gydytojus, universitetų ligoninėmis, Valstybine ligonių kasa. 2021 m. rugsėjo-spalio mėn. kaip naudotis parengtais metodiniais dokumentais, apmokyti 1 702 sveikatos priežiūros specialistai.


5.2. Operatyvinių ataskaitų tobulinimasBus inicijuotas UAB ILTE Klientų ir finansavimo sprendimų tarnybos operatyvinio paraiškų valdymo informacinės sistemos plėtros projektas, kuris leis pereiti nuo paraiškų srauto vertinimo terminų valdymo excel skaičiuoklėse prie specializuoto IT sprendinio, kuriuo naudojantis bus galima realiu laiku matyti ataskaitas pagal skyrius, produktus, darbuotojus. Sistema automatiškai skaičiuos vertinimo terminus pagal darbuotojų keičiamas paraiškų vertinimo būsenas. Sistemoje taip pat bus fiksuojami atliekami paraiškų vertinimo darbai, susiję su skirtingų skyrių pradedamais ir baigiamais darbais. Bus galima matyti, kur ir kiek laiko užtrunka konkretus paraiškos vertinimo žingsnis.


Bus patikslintas Širvintų rajono savivaldybės tarybos 2017-08-10 sprendimu Nr. 1-192 „Dėl Širvintų rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, lėšų apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtintas tvarkos aprašas.

Širvintų rajono savivaldybės tarybos 2021-05-26 sprendimu Nr. 1-137 pakeistas Širvintų rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, lėšų apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašas: pakeisti vertinimo kriterijai ir nustatyta, kokioms sąlygoms esant, koks balas iš vertinimo skalės turi būti skiriamas.


Bus patikslintos ir papildytos projektų paraiškos formos.

Vadovaujantis Lietuvos kultūros tarybos administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairėmis (kultūros ministro įsakymai: 2017-08-25 Nr. ĮV-904 (2021-08-27 įsakymo Nr. ĮV-1019 redakcija), 2021-12-29 Nr. ĮV-1487) patvirtintos finansuojamų sričių projektų paraiškų formos (Lietuvos kultūros tarybos pirmininko įsakymai: 2021-10-04 Nr. KRF-59(1.15E), 2022-01-11 Nr. KMPF-3(1.15E)). Projekto paraiškoje nustatyta rengėjui pateikti planuojamas projekto veiklas ir jų pamatuojamus siektinus rezultatus, kurie finansavimo skyrimo atveju bus perkelti į pasirašomą finansavimo sutartį, įpareigojant juos įgyvendinti.


Įvertinti ir, prioritetizavus, įgyvendinti anksčiau atliktų funkcijų peržiūrų, Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir ekspertų teiktas rekomendacijas dėl veiklos efektyvumo ir tobulinimo, kultūros sistemos ir pavaldžių įstaigų bendrųjų funkcijų centralizavimo ir optimizavimo; jas atsirinkti, prioritetizuoti ir įsitraukti į ministerijos veiklos planus.

Ministerija, vykdydama Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių, patvirtintų Vyriausybės 2018-05-15 nutarimu Nr. 495, reikalavimus:- parengė Tautinių mažumų departamento nuostatų pakeitimus, kurie buvo patvirtinti Vyriausybės 2020-03-10 nutarimu Nr. 210;  - kultūros ministro 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-827 buvo patvirtintos Muziejaus valdymo tobulinimo gairės, reglamentuojančios reikalavimus muziejų struktūrai ir darbuotojams (remiantis jomis peržiūrima ir tikslinama nacionalinių ir respublikinių muziejų struktūra bei nuostatai); - kultūros ministro 2020-07-07 įsakymu Nr. ĮV-960 buvo patvirtinta nauja Kultūros paveldo departamento struktūra, susieta su Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme ir kituose teisės aktuose įtvirtintomis šios institucijos funkcijomis.Ministerijos teigimu, Kultūros ministerijos ir kultūros ministro valdymo srityse veikiančių įstaigų struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su galiojančia Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl įgyvendinti ankstesnių Vyriausybių metu teiktas rekomendacijas, kurios, ministerijos nuomone, neatitinka galiojančių teisės aktų, netikslinga.Kadangi tolimesnių veiksmų ministerija imtis neketina, stebėseną baigiame.


Parengti ir pateikti informaciją Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui apskaitos trūkumams ištaisyti, t. y. užregistruoti kiekvieno atskiro žemės sklypo įsigijimo savikainą, vertės padidėjimą ar sumažėjimą, finansavimo sumas, tikrosios vertės rezervą.

Lietuvos automobilių kelių direkcija atliko žemės sklypų ir pažymų, gautų iš Nacionalinės žemės tarnybos, bet šiuo metu valdomų tarnybos arba kurių sklypų plotas pateiktas pažymoje tikslintinas, inventorizaciją ir jų pažymas grąžino tarnybai (2019-08-30 raštas Nr.(14.6)2-4424 „Dėl dokumentų gražinimo“). Finansų ministerija 2020-06-04 parengė metodines rekomendacijas (Nr. TR-12/2020-04(1)) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“. Direkcija, gavusi iš Nacionalinės žemės tarnybos patikslintus duomenis ir tinkamus įregistruoti VĮ Registrų centre žemės sklypus, 2019 m. įregistravo juos apskaitoje pagal šias metodines rekomendacijas.


Atlikti išsamią šios srities specializuotiems pareigūnams būtinų įrankių poreikių analizę, teikti siūlymus dėl jų įsigijimo, diegimo.


Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją nustatyti prioritetinius projektų atrankos kriterijus ir veiksmus (pvz., pirmiausia renovuoti pastatus, kurie šilumai gaminti ir (ar) karštam vandeniui ruošti naudoja iškastinį kurą, skatinti AEI diegimą, numatyti priemones CŠT plėtrai, kompleksinių kvartalinių projektų įgyvendinimas ar pan.), kuriais, atsižvelgus į Direktyvos 2010/31/ES reikalavimus būtų siekiama, kad 2050 m. pastatai būtų nepriklausomi nuo iškastinio kuro.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministerija informavo, kad šioje strategijoje nustatytos prioritetinės pastatų grupės: aukštas prioritetas turi būti skiriamas žemo energinio efektyvumo (ENK ≤D) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą, ir jo nenaudojantiems, vidutinis  – vidutinio energinio efektyvumo (ENK C) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą, ir jo nenaudojantiems, žemas  – aukšto energinio efektyvumo (ENK ≥ B) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą.Be to, 2022-06-30 Seime priimti įstatymų pakeitimai dėl Mažosios renovacijos: Šilumos ūkio įstatymo Nr. IX-1565 2, 20, 23, 24 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymas; Valstybės paramos daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo Nr. I-2455 3 straipsnio pakeitimo įstatymas.


Atlikti Šiaulių r. švietimo įstaigų aplinkosauginio švietimo ir ugdymo projektų rėmimo tvarkos aprašo pakeitimus, susijusius su vertinimo kriterijais.

Šiaulių r. savivaldybės tarybos 2020-02-18 sprendimu Nr. T-62 patvirtinta Šiaulių r. švietimo įstaigų aplinkosauginio švietimo ir ugdymo projektų rėmimo tvarkos aprašo nauja redakcija – pakeisti projektų vertinimo kriterijai.


Bus parengta ir patvirtinta Pakruojo r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis  finansuojamų projektų atrankos tvarka.

Pakruojo r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-05-12 įsakymu Nr. AV-269 pakeistas Pakruojo r. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų finansavimo tvarkos aprašas – jame nustatyti savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos Visuomenės švietimo ir mokymo aplinkosaugos klausimais priemonės aplinkosauginio švietimo projektų tikslai ir uždaviniai, finansuojamos veiklos sritys, pareiškėjai, paraiškų pateikimo ir vertinimo tvarka, projektų finansavimo ir ataskaitų teikimo tvarka.


Bus parengta Pasvalio r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka ir pateikta tvirtinimui Pasvalio r. savivaldybės Tarybai.

Pasvalio r. savivaldybės tarybos 2019-11-27 sprendimu Nr. T1-236 patvirtintas Pasvalio rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos rengimo, vykdymo ir lėšų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas (2021-12-22 sprendimu Nr. T1-262 pakeistas aprašo IV skyrius „Paraiškų priėmimas ir vertinimas“ ir išdėstytas nauja redakcija). Apraše nustatytos programos lėšomis finansuojamos aplinkos apsaugos priemonės, paraiškų priėmimo ir vertinimo tvarka pagal numatytus vertinimo kriterijus ir balų skalę, programos priemonių vykdymo ir kontrolės procedūros.


Bus parengti Varėnos r. savivaldybės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatų, Medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių diegimo Varėnos rajone projektų vertinimo komisijos nuostatų ir Varėnos rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skirstymo komisijos nuostatų pakeitimai, kuriuose bus detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.

Varėnos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-04 įsakymu Nr. DV-78 pakeisti Aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatai, juose nustatyta balų skyrimo projektams tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks vertinimo balas yra skiriamas.Varėnos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-05 įsakymu Nr. DV-85 pakeisti Medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių diegimo Varėnos rajone projektų finansavimo tvarkos aprašas ir šių projektų vertinimo komisijos nuostatai, detalizuota balų skyrimo projektams tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks vertinimo balas yra skiriamas.


Detalizuoti įsigyjamų programų vertinimo balų skyrimo tvarką, nurodant, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.

VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos generalinio direktoriaus 2020-03-20 įsakymu Nr. VĮ-75 patvirtintos Programų pirkimų vertinimo gairės, kuriose nustatyti reikalavimai programų pirkimų vertinimo tvarkai, apibrėžti vertinimai kriterijai ir nustatyta, kokiems požymiams esant, koks konkretus balas turėtų būti skiriamas.


Koreguoti 2018-04-06 įsakymu Nr. AĮ-369 patvirtintą Utenos r. savivaldybės gamtosauginės veiklos projektų finansavimo tvarkos aprašą.

Utenos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-05-07 įsakymu Nr. AĮ-489 pakeistas savivaldybės gamtosauginės veiklos projektų finansavimo tvarkos aprašas – patvirtinta nauja paraiškų vertinimo forma, nustatyta nauja balų skyrimo tvarka.


Mažeikių r. savivaldybės administracija parengs ir Mažeikių r. savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu patvirtins Mažeikių r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.

Mažeikių r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-04-03 įsakymu Nr. A1-749 patvirtintas Mažeikių r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų aplinkosauginių projektų atrankos tvarkos aprašas, kuriame nustatytos aplinkosaugos švietimo projektų veiklos sritys, paraiškų teikimo tvarka ir jų vertinimas, projektų atranka, finansavimas ir atsiskaitymas už projektų įgyvendinimą ir skirtų lėšų panaudojimą.


Paskelbti sukurtas skaitmenines mokymosi priemones Švietimo portalo Užduočių banke (priemonė įgyvendinama kasmet)


Bus patikslintas ir papildytas Ekspertų darbo reglamentas bei kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sričių ir programų projektų vertinimo prioritetų ir kriterijų balų aprašai.

2021-11-23 priimtas Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-696, kuriuo nuo 2022-01-01 Kultūros rėmimo fondo įstatymas su visais pakeitimais ir papildymais pripažinti netekusiais galios. Kultūros ministro 2022-05-26 įsakymu Nr. ĮV-496 patvirtintų Lietuvos kultūros tarybos administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairių ir stipendijų kultūros ir meno kūrėjams skyrimo tvarkos apraše numatyta paraiškų vertinimo ir projektų vykdymo priežiūros tvarka, gairių prieduose (sričių ir programų finansavimo sąlygose) atnaujintas veiklų vertinimo kriterijų ir jų balų aprašas, kuriame patikslintas kriterijus „Projekto vadyba (vertinant šį kriterijų vertinama projekto komanda, jos kompetencija, lėšų pritraukimas ir veiklų kalendorius. Visos šios vertinimo kriterijaus dalys yra vienodos svarbos) – nuo 0 iki 10 balų“ ir taip numatytas kriterijaus lyginamasis svoris. Detalios balų skyrimo taisyklės nustatomos Tarybos narių susirinkimo tvirtinamuose Tarybos finansuojamų sričių ir programų vertinimo prioritetų ir (ar) kriterijų balų aprašuose.


Bus patikslintas Palangos m. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo tvarkos aprašas.

Palangos m. savivaldybės tarybos 2021-02-04 sprendimu Nr. T2-14 patvirtintas Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų vertinimo kriterijų sąrašas, kuriame detalizuoti vertinimo kriterijai ir nurodyta, kokioms aplinkybėms esant, koks balas skiriamas.


Bus rengiamas ir tvirtinamas Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skyrimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti tvarkos aprašas.

Marijampolės savivaldybės tarybos 2019-11-25 sprendimu Nr. 1-320 patvirtintas Marijampolės savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų naudojimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti tvarkos aprašas, kuriame nustyta savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų, surinktų už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, panaudojimo atvejai ir reglamentuota medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių ir kitų priemonių savivaldybės teritorijoje diegimas.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus įsakymu paskirtam asmeniui apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus pateikti VTPT direktoriui.

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos prie SAM direktoriaus 2025-01-16 įsakymu Nr. 12P-2 paskirtas VTPT Respublikinio teismo psichiatrijos skyriaus ekspertas apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus 2025-04-29 pateikė VTPT direktoriui


Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.


Klaipėdos r. savivaldybė patvirtins Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.

Klaipėdos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-20 įsakymu Nr. 2020-02-20 Nr. (5.1.1 E) AV-401 patvirtintas Klaipėdos r. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos finansuojamos veiklos, bendri vertinimo kriterijai, tvarka bei projektų atrankos komisijos darbo organizavimo, gautų projektų (paraiškų) vertinimo procedūros.


Kontrolės priemonės bus numatytos rengiamoje Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarkoje.

Marijampolės savivaldybės tarybos 2019-11-25 sprendimu Nr. 1-321 patvirtintas Marijampolės savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos priemonių rengimo, finansavimo, vykdymo ir lėšų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas, kuriame nustatytos šios programos priemonių rengimo, finansavimo, vykdymo ir kontrolės procedūros, veiklos ir atsakomybės sritys, rengiant Marijampolės savivaldybės tarybos sprendimo dėl programos priemonių  tvirtinimo projektą, ir užtikrinant tikslinį programos lėšų panaudojimą.


Parengta ir patvirtinta Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka.

Marijampolės savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-12-14 įsakymu Nr. DV-1811 pakeistas Aplinkosauginio švietimo, aplinkosaugos projektų vertinimokomisijos darbo reglamentas – nustatyti projektų atrankos vertinimo kriterijai ir balų skyrimo tvarka.


Parengtas Visagino savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos aprašas.

Visagino savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-03 įsakymu Nr. ĮV-E-86 patvirtintas Visagino savivaldybės aplinkosauginio švietimo projektų finansavimo tvarkos aprašas (2022-01-21 įsakymu Nr. ĮV-E-41 patvirtinta aprašo 2 priedo (Vertinimo komisijos vertinamų projektų paraiškų vertinimo forma) nauja redakcija), kuris reglamentuoja savivaldybės Visuomenės švietimo ir mokymo aplinkosaugos klausimais priemonės aplinkosauginio švietimo projektų tikslus ir uždavinius, finansuojamas veiklos sritis, paraiškų pateikimo, balų skyrimo ir vertinimo pagal nustatytus kriterijus tvarką, projektų finansavimo ir ataskaitų teikimo tvarką.


Parengti Jonavos r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skyrimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti komisijos darbo nuostatus.

Jonavos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-12 įsakymu Nr. 13B-384 sudaryta Medžiojamų gyvūnų padarytos žalos apskaičiavimo komisija ir patvirtinti jos nuostatai, kuriuose nustatyta komisijos darbo tvarka.


Patikslinti Panevėžio m. savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisykles, patvirtintas Panevėžio m. savivaldybės tarybos 2016 m. spalio 26 d. sprendimu Nr. 1-326.

Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2020-06-23 sprendimu Nr. 1-187 pakeistos Panevėžio miesto savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės, kuriose nustatyti detalizuoti projektų vertinimo kriterijai.


Kas antrus metus atlikti įmonių apklausą, leidžiančią įvertinti Valstybinės darbo inspekcijos vykdytų prevencinių priemonių žinomumą ir naudingumą.

Valstybinė darbo inspekcija (VDI) 2021 m. IV ketvirtyje atliko įmonių apklausą (prieš tai apklausa buvo atlikta 2019 m.), kurios metu buvo įvertintas VDI vykdytų prevencinių priemonių žinomumas. Apklausos metu įmonėms buvo pateiktas klausimas, ar teko girdėti apie VDI vykdomas šviečiamąsias prevencines priemones (informacines kampanijas, rekomendacijas, seminarus, prevencinius laiškus) ir jomis pasinaudoti. Rezultatai parodė, kad apie VDI švietėjišką veiklą žino mažiau nei 50% visų apklaustų įmonių ir šis rodiklis turi tendenciją mažėti. (2019 m. siekė 59 proc. tarp tikslinės grupės įmonių, 2021 m. – 47 proc.). Apklausos metu kai kurios įmonės įvardijo, kad galėtų būtų daugiau informacinės skaidos per įvairesnius kanalus bei pateikė siūlymus vykdyti daugiau prevencinių ir informacinių priemonių, teikti kuo daugiau informacijos, daugiau šviesti pradedantįjį verslą, dalintis gerąja praktika. Apklausos rezultatai paskelbti VDI tinklapyje skiltyje Administracinė informacija > Viešosios nuomonės tyrimas > Valstybinės darbo inspekcijos žinomumo ir vertinimo tyrimas 2021 (įmonių apklausa).Apklausos metu nebuvo vertinamas VDI vykdomų prevencinių priemonių naudingumas. VDI informavo, kad priemonių naudingumo vertinimas neplanuojamas atlikti. Todėl laikome priemonę įgyvendinta iš dalies ir stebėsena baigiama.


Kas ketvirtį apskaičiuoti nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamą šios kontrolės rezultatyvumo rodiklį, nustatant jį kaip patikrinimų, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje santykis.

Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) už 2019 m. apskaičiavo nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklį, palygindama patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje. 2019 m. šis rodiklis siekė 30,4 proc. (iš 7141 atliktų patikrinimų buvo 2172 atvejai, kai nustatyta asmenų, dirbusių nelegaliai, nedeklaruotą darbą, įdarbintų nesilaikant užsieniečių įdarbinimo tvarkos). VDI 2020 metų veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 35 proc. Nuo 2020 m. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) pradėtas vertinti kas ketvirtį. 2020 m. I ketvirtį apskaičiuotas 41,7 proc. rezultatyvumas (iš 765 atliktų patikrinimų buvo 319 atvejų, kai nustatyta nelegaliai dirbusių asmenų), 2020 m. I pusmetį – 40,1 proc. (iš 1391 atliktų patikrinimų 558 atvejais nustatyta nelegaliai dirbusių asmenų), 2020 m. III ketvirtį – 37,3 proc., 2020 m. – 38,8 proc. Vertinimo rodikliai ir jų įvykdymo reikšmės apskaičiuojami kaupiamuoju būdu – nuo ataskaitinių metų pradžios. Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis įtrauktas į VDI teritorinių skyrių 2021 m. planines užduotis (2020-12-22 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-364), nustatyta siektina reikšmė – 36 proc. 2021 m. I ketv. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 37,5 proc.Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje (VDI 2020 m. veiklos ataskaitoje).


Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis..


Savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos pokyčių kryptis siūlyti įtraukti į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą

Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reikšmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reikšmė).


Patikslinti Atliekų tvarkymo programą reglamentuojantys teisės aktai, nustatant pirmumo vertinimo kriterijų taikymo tvarką, skiriant dotacijas savivaldybėms.

2021 m. priimtais Atliekų tvarkymo ir Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymais (Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 1, 2, 3, 3-1, 3-2, 4, 7, 11-1, 12-1, 18-2, 22, 30, 32, 33, 34, 34-1, 34-2, 34-3, 34-4, 34-7, 34-8, 34-15, 34-18, 34-23, 34-25, 34-26, 34-28, 34-31 straipsnių, šeštojo skirsnio, 5 priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 32-1 straipsniu ir antruoju-2 skirsniu įstatymas, 2021-06-17 Nr. XIV-407, ir Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo Nr. IX-517 2, 4, 4-2, 7, 10, 11-2 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo įstatymas, 2021-06-17 Nr. XIV-408) išplėsta Atliekų tvarkymo programos finansavimo sritis, padidintos atliekų prevencijos, žiedinės ekonomikos skatinimo, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės atliekų tvarkymo srityje priemonių finansavimo galimybės, patikslintos programą administruojančių institucijų funkcijos.Aplinkos ministro 2021-08-27 įsakymu Nr. D1-482 patvirtinta Atliekų prevencijos ir tvarkymo programos lėšų naudojimo tvarkos aprašo nauja redakcija. Aprašo V skyriuje nustatyta pirmumo vertinimo kriterijų taikymo tvarka, skiriant dotacijas savivaldybėms iš Atliekų tvarkymo programos: aprašo 18 punkte nustatyta, kad projektas, kuriam prašoma teikti dotaciją, turi atitikti bendruosius projektų atrankos kriterijus ir, jei taikoma, prioritetinius bei specialiuosius projektų atrankos kriterijus, kuriuos rengia Aplinkos ministerija ir tvirtina stebėsenos komitetas. Aprašo 19.2 papunktyje nustatyta, kad prioritetiniai projektų atrankos kriterijai nustatomi, kai projektų atranka vykdoma konkurso būdu; šių kriterijų tikslas – objektyviai palyginti projektų kokybę, naudą ir išrinkti geriausius.


Patikslinti Vilniaus m. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus, detalizuojant balų skyrimo tvarką ir nurodant, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.

Vilniaus m. savivaldybės administracijos direktoriaus 2021-02-25 įsakymu Nr. 30-344/21 patikslinti Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatai ir jų 2 priedas „Vertinimo kriterijai“, detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.


Patvirtinta Tauragės r. savivaldybės Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka.

Tauragės r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-02 įsakymu Nr. 5-175 patvirtinti ir 2020-03-30 įsakymu Nr. 5-261 pakeisti Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo konkurso nuostatai, kuriuose nustatyti Tauragės r. savivaldybės vykdomo visuomenės aplinkosauginio švietimo tikslai ir uždaviniai, projektai ir jų įgyvendinimo priemonės, veiksmai, finansavimo (rėmimo) būdai, šaltiniai bei visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų konkurso, atrankos ir vertinimo tvarka.


Vyriausybės 2019-05-29 nutarimu Nr. 520 „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį teismą“, prašoma ištirti, ar nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų, finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, neprieštarauja Lietuvos Konstitucijai. Atsižvelgiant į tai, gavus Konstitucinio teismo išaiškinimą, bus imtasi atitinkamų veiksmų.

Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo 2020-11-03 nutarimui Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ įgyvendinti. Vyriausybė iki 2021 m. pabaigos planavo parengti ir pateikti Seimui virš 10 įstatymų ir su jais susijusių įstatymų pakeitimus: Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Biudžeto sandaros, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Miškų, Kultūros rėmimo fondo, Kino ir Nevyriausybinių organizacijų plėtros. Vyriausybė priemonę įgyvendino iš dalies. 2021 m. priimti 8 įstatymų pakeitimai, kurių pagrindu atsisakyta nuostatų, susijusių su šio finansavimo būdo taikymu. Rekomendacijos priemonės tolimesnę stebėseną tęsiame su tiesiogiai susijusios rekomendacijos "priėmus sprendimus dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo iš anksto teisės aktuose nustatyta mokesčių ir kitų pajamų dalimi taikymo apimties, nustatyti šio finansavimo būdo taikymo atvejus ir tikslus, pagrįsto skiriamų lėšų dydžio nustatymo ir peržiūrėjimo tvarką, atsiskaitymo už šiuo būdu finansuojamos veiklos rezultatus ir lėšų panaudojimą tvarką" įgyvendinimu, kol bus priimti visi suplanuoti įstatymų pakeitimai.


Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti konkrečias nelegalaus darbo prevencijos priemones.

Nuo 2019 m. patvirtintuose Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) metiniuose veiklos planuose pradedama planuoti daugiau konkretesnių nelegalaus darbo prevencijos priemonių, numatomas planuojamų renginių ir auditorijos skaičius.2021 m. Valstybinės darbo inspekcijos veiklos plane (patvirtintas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389) suplanuota derinti nelegalaus darbo kontrolę su visuomenės informavimu ir švietimu šio darbo žalos klausimais, vykdant viktoriną jaunimui apie legalaus darbo privalumus, nelegalaus darbo prevencijai skirtą reklaminę kampaniją, ne mažiau kaip 210 konsultacinių, švietėjiškų renginių nelegalaus darbo žalos klausimais, teikiant prioritetą jaunimui. Taip pat numatyta siųsti įspėjamuosius laiškus (ne mažiau kaip po 30) ir bendro pobūdžio prevencinius laiškus (ne mažiau kaip po 100) didžiausios rizikos įmonėms, kuriose dirba komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip pat viešojo maitinimo paslaugų srityje veikiančioms rizikingoms įmonėms. Planuojama VDI interneto svetainėje skelbti komandiruotiems darbuotojams aktualią informaciją ir apibendrintą informaciją apie atliktus nelegalaus darbo patikrinimus.


Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti kontrolės rezultatyvumo reikšmę – patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykį su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi.

Nuo 2020 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos planuose nustatomas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas, kuris apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi (iki 2020 m. rezultatyvumo rodiklis buvo tvirtinamas kaip nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų skaičiaus santykis su visais patikrinimais).Valstybinės darbo inspekcijos 2021 metų veiklos plane, patvirtintame socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389, nustatyta nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė – ne mažiau nei 36 proc.Per 2020 m. VDI nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumą reikšmingai padidino nuo 30,4 iki 38,8 proc. Kadangi šio rodiklio pasiekimas priklauso ne tik nuo VDI, bet ir nuo išorės veiksnių – teismų priimamų sprendimų nelegalaus darbo bylose, VDI darė pažangą rengiant ir teikiant kokybiškus įrodymus teismams šiose bylose.


Peržiūrėti ir papildyti Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo tarybos sprendimu patvirtintą projektų, finansuojamų Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis, konkursų organizavimo ir šių projektų finansavimo sutarčių sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašą.

Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo tarybos sprendimais (2020-01-28 Nr. NP-3 ir 2020-02-17 Nr. NP-4 protokolai) patikslintas Projektų, finansuojamų fondo lėšomis, konkursų organizavimo ir šių projektų finansavimo sutarčių sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašas: •priimtas sprendimas išsamius fondo tarybos motyvus dėl finansuojamų projektų temų fiksuoti posėdžių protokoluose,•patikslintos atrankos sąlygos, atsisakant nedetalizuotų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankos metu,•numatytos papildomos kontrolės priemonės atliekant projekto išlaidų vertinimą projektų atrankos metu, projektų vykdymą laikantis sudarytų sutarčių sąlygų, tinkamą atsiskaitymo už projektų rezultatus kontrolę:atrankos metu privalu vertinti projekto biudžeto adekvatumą laukiamiems rezultatams (ar biudžetas aiškus, detalus, išsamus, suplanuotas realiai, pagal vidutines rinkos kainas, ir aiškiai susietas su planuojamų veiklų įgyvendinimu ir laukiamais rezultatais);kokiais atvejais reikia ministerijos leidimo, nukrypstant nuo sutarties sąlygų;griežtesnė projektų vykdymo išlaidų kontrolė – vykdytojui teikiant tarpinio mokėjimo prašymus reikalaujama pateikti projekto lėšų panaudojimo ataskaitą, kurios suma būtų ne mažesnė nei prašoma tarpinio mokėjimo suma;ministerija projekto vykdymo metu gali atlikti ne tik administracinę-dokumentinę kontrolę, bet esant reikalui vertinti, kaip įgyvendinamas pats projektas, atlikti veiklos (-ų) įgyvendinimo priežiūrą vietoje;patikslintas (papildytas) netinkamų finansuoti išlaidų sąrašas. •projektų vykdytojams nustatyta prievolė įgyvendintų projektų metu surinktus duomenis, gautus rezultatus, išvadas, ataskaitas ir kitus duomenis pateikti fondo tarybai; o fondo tarybai įvertinus rezultatus, ne vėliau kaip per 20 darbo dienų įgyvendintų projektų galutinės ataskaitos ar jų santraukos – šiuos duomenis ar projektų įgyvendinimo rezultatų santraukas skelbti ministerijos ir fondo internetinėse svetainėse.


Planuojama patvirtinti Kelmės r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.

Kelmės r. savivaldybė nusprendė nebevykdyti aplinkosauginio švietimo projektų. Kelmės r. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-58 pakeistas Kelmės r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos pajamų ir išlaidų planavimo bei lėšų skyrimo tvarkos aprašas, kuriame nebenumatoma finansuoti aplinkosauginio švietimo projektų.


Siekiant Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, atrenkant finansuojamus projektus, savivaldybės administracija numatys taikyti vertinimo balų sistemą.

Joniškio r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-26 įsakymu Nr. A-210 pakeistas Paraiškų finansuoti aplinkos apsaugos priemones iš Joniškio r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos teikimo tvarkos aprašas – nustatyta vertinimo balų sistema.


Kas pusmetį apskaičiuoti rodiklį, parodantį, kokia procentinė dalis visų nustatytų nelegalaus (neteisėto) darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.

Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) nuo 2020 m. I ketvirčio pradėjo skaičiuoti nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklį – nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykį. VDI atliktos analizės duomenimis 2020 m. I ketvirtį nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas buvo 26,7 proc. (iš 303 nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų 81 nelegalaus/neteisėto darbo atvejis buvo įteisintas), 2020 m. I pusmetį – 33,4 proc. (iš 557 nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų 186 atvejai įteisinti), 2020 m. III ketvirtį – 40,4 proc., 2020 m. – 38,1 proc. Vertinimo rodikliai ir jų įvykdymo reikšmės apskaičiuojami kaupiamuoju būdu – nuo ataskaitinių metų pradžios. 2020 metų VDI veiklos plane patvirtintas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo (nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 30 proc.Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis įtrauktas į VDI teritorinių skyrių 2021 m. planines užduotis (patvirtintas 2020-12-22 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-364), nustatyta jo siektina reikšmė – 31 proc. 2021 m. I ketv.  duomenimis, apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 32,2 proc. Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje (VDI 2020 m. veiklos ataskaitoje).


Parengti ir patvirtinti Valstybinės darbo inspekcijos inspekcinės veiklos organizavimo 2020 metais tvarką bei Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų kontrolės organizavimo 2020 metais tvarką: numatyti būtinybę remiantis rizikingumo vertinimu sudaryti nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos klausimais planine tvarka tikrintinų ūkio subjektų, išskyrus savarankiškai dirbančius asmenis, ir tikrintinų objektų sąrašus.

Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2019-12-16 įsakymu Nr. EV-360 nustatyta Valstybinės darbo inspekcijos (toliau - VDI) inspekcinės veiklos organizavimo 2020 metais tvarka ir patvirtinta Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų kontrolės organizavimo tvarka. Numatyta, kad planiniams patikrinimams atlikti subjektai atrenkami Rizikingumo vertinimo sistemoje (toliau - RVS) automatiniu būdu suformuojant didžiausios rizikos subjektų sąrašus, atrenkamų įmonių skaičių apribojant VDI teritoriniam skyriui patvirtintų patikrinimų skaičiumi. Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo patikrinimams statybviečių ir statybos tikrintinų objektų sąrašas parengiamas pagal tikrintinų objektų rizikingumo vertinimo kriterijus nustatantį tvarkos aprašą.Rizikingiausių ūkininkų bei rizikingiausių laikinojo įdarbinimo įmonių tiksliniai planiniai patikrinimai nelegalaus darbo srityje organizuojami pagal VDI Neteisėtos veiklos skyriaus suformuotus didžiausios rizikos ūkininkų ir laikinojo įdarbinimo įmonių sąrašus. Rizikingumo vertinimo kriterijus ir rodiklius, kuriais remiantis bus atliekama rizikingų subjektų (ūkininkų ir laikinojo įdarbinimo įmonių) atranka ir sudaromi planine tvarka tikrintinų ūkio subjektų sąrašai, planuojama patvirtinti vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymais.


Ministerijos užsakomos paslaugos, kurios nėra priskirtinos eksperimentinei plėtrai, bus įsigyjamos  pagal Viešųjų pirkimų įstatymą.

Žemės ūkio ministerija informavo, kad eksperimentinės plėtros paslaugų pirkimai bus vykdomi vadovaujantis Viešųjų pirkimų įstatymo 15 str. nuostatomis. Ministerijos užsakomosios paslaugos, kurios nėra priskirtos eksperimentinei plėtrai, bus įsigyjamos pagal šio įstatymo nuostatas. Kitos sutartys dėl lėšų skyrimo su Lietuvos socialinių mokslų centru nebus sudaromos.


Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti realias darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės vertinimo rodiklių reikšmes, atsižvelgiant į praėjusių metų veiklos rezultatus.

Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) 2021 m. veiklos plane, patvirtintame socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389, darbuotojų saugos, sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės vertinimo rodiklių reikšmės suplanuotos įvertinus praėjusių 3 metų VDI veiklos rezultatus bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje, VDI veiklos prioritetus. Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė 2021 m. nustatyta 36 proc., kai 2019 m. pradėjus skaičiuoti šį rodiklį kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykį su visų nelegalaus darbo patikrinimų skaičiumi, faktinė jo reikšmė buvo 30,4 proc. Nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo siektina reikšmė 2021 m. nustatyta 95 proc., padidinus nuo 85 proc. siektinos reikšmės, planuotos  2017 ir ankstesniais metais (2019-2020 m. faktinė reikšmė 97–99 proc.). Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo (įteisintų nustatytų nelegalaus darbo atvejų dalis) siektina reikšmė nustatyta 31 proc., šį rodiklį pradėjus planuoti 2020 m. jo siektina reikšmė nustatyta 30 proc.). 2021 m. veiklos plane taip pat nustatytas minimalus patikrinimų, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė, skaičius – 4000, planinių patikrinimų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų pažeidimų prevencijos klausimais skaičius – 1390, patikrinimų, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra, skaičius – 500.


Nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos planinius patikrinimus vykdyti pagal tikrintinų ūkio subjektų, išskyrus savarankiškai dirbančius asmenis, ir tikrintinų objektų sąrašus.

Įgyvendindama priemonę, Valstybinės darbo inspekcija (VDI) 2020 metais planinių tikrinimų sistemą pakeitė taip, kad planiniai patikrinimai būtų vykdomi pagal sudarytus sąrašus. Pagal VDI patvirtintus didžiausios rizikos įmonių, įstaigų ir organizacijų automatinės atrankos bendriniams planiniams patikrinimams atlikti kriterijus Rizikingumo vertinimo sistemoje suformuoti ir patvirtinti subjektų sąrašai bendriniams planiniams patikrinimams atlikti (dėl šalyje paskelbto karantino, 2020 m.  II ketv. sąrašai buvo formuojami ir patikrinimai atliekami tik birželio mėn.). Numatyta (2020-02-20 įsakymu Nr. EV-43), kad visos į sąrašus patekusios įmonės planiniams patikrinimams imamos eilės tvarka pradedant nuo pačių rizikingiausių įmonių ir negali būti praleistos VDI teritorinio skyriaus vedėjo nuožiūra be objektyvių (įsakyme numatytų) priežasčių. Tiksliniams nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos planiniams patikrinimams (išskyrus nelegalaus darbo patikrinimus statybos objektuose) nustatyti (2020-02-20 įsakymu Nr. EV-43) papildomi didžiausios rizikos įmonių, įstaigų ir organizacijų automatinės atrankos kriterijai atskiriems ekonominės veiklos sektoriams. Subjektų sąrašai šiems patikrinimams atlikti pagal nustatytus atrankos kriterijus automatiniu būdu formuojami Rizikingumo vertinimo sistemoje ir tvirtinami VDI teritorinių skyrių vedėjų potvarkiais. Patvirtinti 2020 m. sausio – gruodžio mėn. tikrintinų subjektų sąrašai. Pagal VDI patvirtintus (2020-03-25 įsakymu Nr. EV-81) statybos objektų (statybviečių) rizikingumo vertinimo kriterijus ir nustatytą tvarką VDI teritoriniuose skyriuose sudaryti ir skyrių vedėjų patvirtinti statybos objektų (statybviečių), tikrintinų planine tvarka nelegalaus darbo kontrolės klausimais 2020 m. sausio-gruodžio mėnesiais, sąrašai. VDI Neteisėtos veiklos skyrius vertina, ar VDI teritoriniuose skyriuose atliekant statybos objektų atranką nelegalaus darbo kontrolei vykdyti vadovaujamasi nustatyta tvarka. Nustačius trūkumus, siekiant užtikrinti efektyvesnę statybos objektų atranką ir jos organizavimo procedūrų tinkamą vykdymą, pateikti siūlymai jiems šalinti. VDI  teritoriniai skyriai nuo 2020 metų planinius patikrinimus vykdo pagal skyrių vedėjų patvirtintus sąrašus.


Parengti ir patvirtinti Nelegalaus, nedeklaruoto darbo atvejų ir užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklių pakeitimus: nustatyti, kad nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamas šios kontrolės rezultatyvumo rodiklis, kuris apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje santykis.

Patvirtintos (2019-12-16 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-363) Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės, kuriomis nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo įvertinimo rodikliai papildyti nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodikliu – nustatytų nelegaliai (neteisėtai) dirbusių asmenų atvejų ir nelegalaus (neteisėto) darbo patikrinimų skaičiaus santykis, procentais. Pagal šias taisykles Valstybinė darbo inspekcija skaičiuos dvi kontrolės rezultatyvumo vertinimo reikšmes: nelegaliai dirbusių asmenų ir patikrinimų skaičiaus santykį bei nelegalaus darbo atvejų ir patikrinimų skaičiaus nelegalaus darbo srityje santykį.


Vykdant Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos (VDI) prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2019 m. veiklos plane numatytą priemonę „Vykdyti gyventojų apklausą apie VDI veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą“, į apklausą įtraukti klausimus, leidžiančius įvertinti tais metais VDI vykdytų konkrečių prevencinių priemonių žinomumą ir naudingumą.

2019 m. pabaigoje Valstybinės darbo inspekcijos užsakymu UAB „Spinter tyrimai“ atliko dvi apklausas: gyventojų ir verslo nuomonei apie Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą išsiaiškinti.Vykdant gyventojų apklausą apie VDI veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą, į ją buvo įtraukti klausimai apie VDI vykdytų informacinių kampanijų matomumą ir poveikį. Respondentų buvo teiraujamasi apie tris VDI informacines kampanijas: „Nešvaistyk ateities – dirbk legaliai“, „Nebijok klausti“, „Atsargiai – aukštis!“.Apklausos metu nustatyta, kad VDI šviečiamųjų priemonių žinomumas (matomumas) siekia apie trečdalį (31 proc. respondentų tikrai matė arba mano, kad matė VDI reklamas). Atsakydami apie reklamų poveikį, 54 proc. respondentų nurodė, kad reklamos privertė susimąstyti, daugiau nei penktadalis (apie 28 proc.) respondentų teigė, kad žiūrėdami galvojo, kas jose sakoma, bet pernelyg nesusimąstė.


Parengti teisės aktus, kuriuose būtų nustatoma, kad su viena asmens sveikatos priežiūros įstaiga sudaroma tik viena sutartis dėl visų paslaugų.

Nuo 2020-09-01 įsigaliojo tvarka, kuria nustatyta, kad gydymo įstaiga dėl visų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugas) sutartį sudaro su ta Teritorine ligonių kasa, kurios veiklos zonoje yra įstaigos buveinė (sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymas Nr. V-1563 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2019-12-18 įsakymo Nr. V-1051 „Dėl Teritorinių ligonių kasų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų sutarčių sudarymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“).


Parengti ir patvirtinti Nelegalaus, nedeklaruoto darbo atvejų ir užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklių pakeitimus: nustatyti, kad nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamas ir rodiklis, parodantis, kokia dalis nustatytų nelegalaus (neteisėto) darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.

Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu 2019-12-16 NR. EV-363 patvirtintos Nelegalaus ir nedeklaruoto, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės. Taisyklėse nustatyta, kad nelegalaus darbo kontrolės pakankamumui matuoti būtų skaičiuojamas nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis.


Planuojant ir pasirenkant paveikiausias prevencines priemones, atlikti analizę ir atsižvelgti į Valstybinės darbo inspekcijos vykdytų apklausų rezultatus, kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų bei užsienio šalių gerosios praktikos pavyzdžius.

Valstybinė darbo inspekcija (VDI) 2020 m. atliko taikomų prevencinių priemonių, užsienio šalių bei kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų gerosios praktikos analizę nelegalaus, nedeklaruoto darbo, darbo teisės ir nelaimingų atsitikimų srityse. Nelaimingų atsitikimų ir darbo teisės srityse atlikus analizę padarytos išvados, kad užsienio šalyse ir kitose priežiūros institucijoje taikomos panašios prevencinės priemonės, todėl ateityje bus vykdomos tos pačios prevencinės priemonės: konsultaciniai renginiai, konsultacijos gyvai ir telefonu, informacija VDI internetiniame puslapyje, metodinės rekomendacijos, informacinės kampanijos, socialinės reklamos. Detalesnė analizė, išskiriant paveikiausias VDI vykdytas konkrečias prevencines priemones, lyginant su kitomis priemonėmis, neatlikta. Nelegalaus, nedeklaruoto darbo srityje atlikus analizę pateikti siūlymai prevencinių priemonių planavimui: įspėjamieji laiškai darbdaviams, pas kuriuos komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių; prevenciniai pokalbiai su atrinktų įmonių vadovais dėl mažo darbo užmokesčio, kitų su darbo teisės aktų pažeidimais galimų rizikų; prevencinė informacinė kampanija, skirta jaunimui. Taip pat siūloma vykdyti apklausas, siekiant nustatyti, ar taikomos prevencinės priemonės (pvz. laiškai įmonėms) turėjo poveikį, t. y. ar įmonės peržiūrėjo savo darbo apmokėjimo tvarką, didino darbo užmokestį, įdarbino daugiau darbuotojų ir pan. Atliktoje analizėje minimi gerosios praktikos pavyzdžiai (pvz., Lenkijos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos vykdomas Ukrainos piliečių konsultavimas jų gimtąja kalba; Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento vykdoma prevencinė priemonė – mokomoji programa), kurie galėtų būti taikomi VDI, tačiau tokių prevencinių priemonių vykdyti neplanuojama.Kadangi atlikus analizes VDI taikomos paveikiausios priemonės, lyginant su kitomis, nebuvo išskirtos, neplanuojama vykdyti siūlomų apklausų, kad įvertinti prevencinių priemonių (įspėjamųjų laiškų) poveikį, be to, remiantis užsienio ar kitų institucijų taikomos gerosios praktikos patirtimi, papildomų prevencinių priemonių neplanuojama vykdyti, priemonės stebėseną baigiame.


Parengti teisės aktus, kuriuose būtų nustatoma, kad su viena asmens sveikatos priežiūros įstaiga  sudaroma tik viena sutartis dėl stacionarinių paslaugų.


Atlikti Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis vykdomų veiklų projektų, mokslinių tyrimų ir socialinės reklamos, skirtos vaikų sveikatos stiprinimui, analizę.

Sveikatos apsaugos ministerijos pavedimu Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras atliko Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis vykdomų prevencinių projektų, mokslinių tyrimų ir socialinės reklamos, skirtos vaikų sveikatos stiprinimui, 2016-2019 m., 2020 m. analizes. Atliktose analizėse surinkti duomenys apie 2016-2019 m., 2020 m. finansuotus projektus, skirtas lėšas, projektuose dalyvavusių vaikų skaičių, tačiau nepateikta analizė apie vykdytų priemonių naudingumą, poveikį ir tikslingumą jas vykdyti ateityje. Sveikatos apsaugos ministerija pažymi, kad prevencinių projektų naudą vertina ekspertai prieš skiriant finansavimą pateiktai paraiškai. Projekto įgyvendinimo metu Fondo administravimo grupė organizuoja ekspertinį paraiškų vertinimą, tikrina ir tvirtina projektų veiklų įgyvendinimo ataskaitas, atlieka projektų įgyvendinimo priežiūrą, tikrina, ar tikslingai ir efektyviai naudojamos fondo lėšos. Todėl, ministerijos nuomone, papildomi projektų naudos vertinimai nėra tikslingi. Kadangi ministerija vykdytų priemonių naudingumo ir poveikio vertinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.


Parengti ir išbandyti pasirinktose nacionalinėse įstaigose adaptuotą kokybės vadybos sistemą, užtikrinant kultūros vartotojų grįžtamojo ryšio teikimą teatrams, muziejams, bibliotekoms.

Kultūros ministro 2017 m. gegužės 15 d. įsakymu Nr. ĮV-675 patvirtinta Kultūros įstaigų vartotojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis tyrimo metodika. Kultūros ministro valdymo srityje veikiančioms įstaigoms pavesta (taip pat rekomenduota kitoms kultūros paslaugas teikiančioms įstaigoms) įsivertinti vartotojų pasitenkinimą teikiamomis paslaugomis, tyrimą atliekant kas 1 metus (arba ne rečiau kaip kartą per 2 metus), pradedant nuo 2017 m. Įvertinus kultūros įstaigų ir jų vykdomos veiklos specifiką, Kultūros ministerijos nuomone, kokybės vadybos sistemos (-ų) kaip visumos diegimas jose neleis pasiekti norimų tikslų, todėl šią rekomendaciją vykdyti netikslinga. Tačiau praktikoje yra siekiama pritaikyti atskirus kokybės vadybos sistemų elementus/priemones, leidžiančias gerinti teikiamų paslaugų kokybę. Auditorių nuomone, siekiant, kad kultūros paslaugos būtų kokybiškos ir atitiktų visuomenės lūkesčius, kultūros ir meno įstaigose turėtų būti diegiamos bent vidinės kokybės vadybos sistemos. Kadangi ministerija tolimesnių veiksmų imtis neketina, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Ministerija, skirdama fondui lėšas 2020 metams, lėšų naudojimo sutartyje patikslins fondo veiklos vertinimo kriterijus.

Ministerija 2020-02-05 sutartyje Nr. S-239 nustatė tris vertinimo kriterijus, kurie sudarys prielaidas metų pabaigoje įvertinti Švietimo mainų paramos fondo atliktas veiklas kiekybiniu ir kokybiniu aspektais: įgyvendintų projektų ir išvykų į kitas šalis skaičių, priimtų sprendimų pagrįstumą (bus matuojama pagal gautų apeliacijų skaičių). Fondas atsakingas už Europos Sąjungos ir kitų tarptautinių švietimo programų ir iniciatyvų administravimą.


Peržiūrėti ir patikslinti Prašymų ir skundų nagrinėjimo bei asmenų aptarnavimo taisykles, parengti skundų ir prašymų atrankos kriterijus ir vykdyti atrinktų atvejų patikrinimus.

Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2020-01-17 įsakymu Nr. EV-13 patvirtintos naujos redakcijos Prašymų ir skundų nagrinėjimo bei asmenų aptarnavimo Valstybinėje darbo inspekcijoje (VDI) taisyklės (pakeistos 2020-05-13 įsakymu), kuriose numatyta, kad prieš priimant sprendimą dėl skundo nagrinėjimo, įvertinamas galimas pažeidimo mastas pagal VDI patvirtintą tvarką.2020-03-27 vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-82 patvirtintas Skundų ir prašymų gaunamų Valstybinėje darbo inspekcijoje atrankos tvarkos bei pažeidimų poveikio vertinimo kriterijų aprašas, kuriame numatyti skundų atrankos kriterijai. Apraše patvirtinti skundo informacijos, galimos žalos dydžio / reikšmingumo, pažeidimo laiko, pranešimų pasikartojimo, visuomenės nepasitenkinimo lygmens įvertinimo kriterijai ir jų balai (nuo 0 iki 10) atskirai skundams dėl darbų saugos ir sveikatos pažeidimų, dėl nelegalaus darbo, dėl darbo teisės pažeidimų. Atsižvelgiant į vertinimo kriterijų pagrindu surinktą balų sumą, skundas priskiriamas raudonai, geltonai arba žaliai zonai. Tiriami visi raudonai zonai priskiriami skundai. Priskyrus skundą geltonai zonai, skunde nurodytas subjektas (įmonė) įtraukiamas į planinių patikrinimų sąrašą; o priskyrus žaliai zonai – skundas nenagrinėjamas, jame pateikta informacija registruojama VDI Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinėje sistemoje.Siekiant įvertinti, ar skundai nagrinėjami vadovaujantis apraše nustatytais atrankos kriterijais, VDI Vidaus tyrimų ir veiklos procesų kontrolės skyrius atliko aprašo nuostatų įgyvendinimo efektyvumo tyrimą (2021-04-22 tyrimo išvada). Atlikus tyrimą, nustatyta, kad aprašo nuostatos vertinant gaunamus skundus/prašymus VDI teritoriniuose skyriuose taikomos ir naudojamos praktikoje efektyviai. 2020 metais VDI teritoriniuose skyriuose gauti 3683 skundai/prašymai dėl galimų darbo įstatymų pažeidimų, iš kurių, pradėjus taikyti skundų atranką, atsirinkta nagrinėti 77 proc. skundų/prašymų.


Vertinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklą, remiantis darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės rodiklių vykdymo rezultatais ir į juos atsižvelgiant planuoti ateinančių metų rodiklius.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (SADM) 2020 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklą vertino pagal pasiektus nelegalaus darbo kontrolės, darbuotojų saugos ir sveikatos rodiklius, pateiktus VDI veiklos plano vykdymo ataskaitoje, padarydama išvadą, kad suplanuoti rodikliai pasiekti, išskyrus kelias priemones (dėl viešinimo renginių ir potencialiai pavojingų įrenginių priežiūros įmonių patikrinimų), kurios įvykdytos ne visa apimtimi dėl šalyje paskelbto karantino.Pagrindiniai VDI veiklos rodikliai, lyginant su 2020 m. veiklos plane nustatytomis siektinomis reikšmėmis, pasiekti: patikrinimai, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė – 4,1 tūkst. (planuota 4 tūkst.), patikrinimai, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra – 786 (planuota – 500), nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 38,8 proc. (planuota 35 proc.), nelegalaus darbo kontrolės efektyvumas – 97,4 proc. (planas – 95 proc.), nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 38,1 proc. (planas – 30 proc.). Įvertinus šių rodiklių pasiekimą bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje, VDI veiklos prioritetus suplanuoti siektini rodikliai 2021 m. VDI veiklos plane (nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 36 proc., efektyvumas – 95 proc., pakankamumas – 31 proc.). Dalį pagrindinių su nelegaliu darbu susijusių stebėsenos rodiklių ministerija įtraukia rengdama strateginius dokumentus ir numato didėjančias jų siektinas reikšmes: 2021-2023 m. SADM strateginiame veiklos plane suplanuotos nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektinos reikšmės atitinkamai 36, 36, 37 proc.; nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo reikšmės – atitinkamai 95, 95, 97 proc.; 2021–2030 m. Įtraukios darbo rinkos plėtros programos projekte numatyta priemonių kryptis „Tobulinti kovos su nelegaliu ir nedeklaruotu darbu priemones“, kurios rodiklis – nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (siektina reikšmė 2030 m. – 42 proc.).


Vykdyti apklausų analizes ir gautus duomenis naudoti sprendimams priimti ar veiklai tobulinti.

2021 metais atliktos anoniminės apklausos atsakymų pasiskirstymas rodo, kad VDI inspektoriai patikrinimų metu elgiasi mandagiai ir profesionaliai, atsako į visus kilusius klausimus, patikrinimai vyksta operatyviai ir sklandžiai bei prisideda prie įmonių veiklos tobulinimo. VDI teigimu, nors nusiskundimai yra pavieniai, jie yra analizuojami ir pagal galimybes įgyvendinami, pvz., atsižvelgiant į nusiskundimus dėl VDI inspektorių bendravimo su trečiųjų šalių piliečiais problemų, perkamos vertėjų paslaugos; dėl pranešimų, kad VDI inspektoriai netiesiogiai prašė kyšio, VDI sustiprinamos korupcijos prevencijos priemonės ir pan.


Vykdyti įmonių anonimines apklausas po Valstybinės darbo inspekcijos atliktų patikrinimų.

Valstybinės darbo inspekcijos valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema (DSS IS) 2021 m. papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Per 2021 m. į VDI anoniminės anketos dėl VDI atlikto patikrinimo klausimus buvo atsakyta 487 kartus. Atsakymų suvestinės - grafikai skelbiami viešai VDI interneto svetainės rubrikos „Ūkio subjektų priežiūra“ skyriuje „VDI veiklos vertinimo kriterijai“


Atlikti viešojo sektoriaus subjektų taikomų metodų, taisyklių, įverčių, jų pagrindimo analizę siekiant priimti sprendimus dėl bendros (vienodos) apskaitos politikos taikymo.

Finansų ministerija informavo, kad, gavusi signalų dėl skirtingai registruojamų tų pačių operacijų ar dėl teisės aktų, kurie galėtų būti suprasti nevienareikšmiškai, atlieka detalią teisės aktų ir viešojo sektoriaus subjektų taikomų procedūrų, tokių kaip informacijos gavimas, perdavimas, vertinimas, registravimas, analizę ir jos pagrindu rengia rekomendacijas ir išaiškinimus, kurie prisideda prie vienodos apskaitos politikos formavimo tiek ir ten, kur tai yra įmanoma. Nors ministerija neatliko sisteminės (pagal kiekvieną veiklos sritį) viešojo sektoriaus subjektų taikomų metodų, taisyklių, įverčių, jų pagrindimo analizės, kuri padėtų subjektams išvengti klaidų ir supaprastintų apskaitos procesus, tačiau rengia 2020 m. rudenį priimto Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimo įstatymą įgyvendinančius teisės aktus, tarp jų – ir viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų pakeitimus, vykdo projektą „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“. Įgyvendinant šį projektą yra atlikta procesų, kurie būtų taikomi bendroje informacinėje sistemoje buhalterinei apskaitai tvarkyti (Valstybės biudžeto apskaitos ir mokėjimų sistemos viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrajame posistemyje FABIS), analizė, standartizuotų procesų aprašo pagrindu diegiami apskaitos modeliai (per IT algoritmus), kurie prisidės prie sistemą naudojančių įstaigų vienodo apskaitos procesų taikymo, automatizavimo ir paprastinimo. Finansų ministerija informavo, kad 2022 m. IV ketvirtį parengė ir viešojo sektoriaus subjektams pateikė pastaboms ir (ar) pasiūlymams gauti FABIS standartizuotų apskaitos procesų tvarkos aprašo projektą, kuriuo siekiama išanalizuoti apskaitos procesus ir jų duomenis, standartizuoti apskaitos procesus ir identifikuoti reikalingus išorinius duomenų srautus, apibrėžti FABIS informacinę struktūrą pagal bazines ir specialiąsias funkcines galimybes. Dėl vienodo standartinių procesų ir funkcijų tarp centralizuotos apskaitos įstaigos ir viešojo sektoriaus subjektų traktavimo 2023 m. sausio-vasario mėn. numatytas jų pristatymas ministerijoms. Pristačius standartinius apskaitos procesus ministerijoms, planuojama juos patvirtinti. Minėtą priemonę laikome įgyvendinta, o kad būtų pasiekti rekomendacijos tikslai, su Finansų ministerija sutarta dėl naujos priemonės.


Atlikti Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų ataskaitose teikiamų duomenų pateikimo principo pakeitimo analizę ir atsižvelgiant į gautus rezultatus parengti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2020-02-06 raštu Nr. (23.4E-55)SD-656 informavo, kad yra parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti įstatymų pakeitimų projektai (Viešojo sektoriaus atskaitomybės, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų, Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros ir kt.), susiję su fondų sąmatų tvirtinimu ir finansinių ataskaitų rinkinių rengimu. Įstatymų pakeitimai patvirtinti 2020-10-01.Šių įstatymų nuostatos aktualios 3 (Valstybinio socialinio draudimo, Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų) fondams.


Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.