Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – antrinės sveikatos priežiūros organizavimas ir greitosios medicinos pagalbos organizavimas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.

2021-04-22 Sveikatos apsaugos ministerija (SAM) informavo, kad Vidaus reikalų ministerija, bendradarbiaudama su Valstybine ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos, 2019 m. vasario mėn. atliko GMP brigadų esamos situacijos poreikio analizę ir jų optimalaus išdėstymo aptarnaujamoje teritorijoje modeliavimą. Minėta analizė parodė, kad vienas iš būdų gerinti GMP paslaugų prieinamumą ir užtikrinti šių paslaugų kokybę yra GMP paslaugų teikėjų centralizavimas ir GMP brigadų budėjimo vietų tinkamas išdėstymas.2022-05-19 priimtas Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 19-1 straipsniu įstatymas Nr. XIV-1113, kuriuo numatyta centralizuoti greitosios medicininės pagalbos (GMP) veiklą, t. y. įgyvendinta Vyriausybės programos priemonių plane numatyta 4.2.10 priemonė  „Parengti ir priimti teisės aktų paketą (Greitosios medicinos pagalbos įstatymas ir susiję teisės aktai) – aiškiai reglamentuoti greitosios medicinos pagalbos paslaugų teikimo organizavimą, valdymą ir atsakomybę, siekiant užtikrinti, kad greitoji medicinos pagalba žmogų pasiektų laiku“. Atsižvelgiant į tai, įgyvendinta dalis ataskaitoje numatytos priemonės dėl GMP funkcijų peržiūros.Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 4.2.7 veiksmą  „Priimti Vyriausybės sprendimą dėl kompetencijų centrų ir regioninio bendradarbiavimo modeliu pagrįsto ASPĮ tinklo sukūrimo ir reglamentavimo (esamų teisės aktų pakeitimo), atsižvelgiant į demografinių pokyčių nulemtų paslaugų poreikio vertinimą ir viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“, Seimui 2022-01-21 pateikti Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 10, 11, 15-1, 39 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 46-1 straipsniu įstatymo ir Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papldymo 12-1 straipsniu įstatymo projektai (Nr. 1302 ir Nr. 1303). Numatomais pakeitimais pertvarkomas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) tinklas (numatoma tinklo reforma): specializuotos sveikatos priežiūros paslaugos bus organizuojamos regioniniu lygiu (antrinio lygio paslaugos Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių, Panevėžio regionuose); bu sukurti 3 kompetencijų centrai (Vilniuje, Kaune,Klaipėdoje) tretinio lygio asmens sveikatos priežiūrai organizuoti; numatyta įkurti 5 administracinius regionus (apskričių centrus). Aiškinamajame rašte dėl minėtų įstatymų projektų nurodyta informacija apie atliktą šių funkcijų analizę ir pateikti jos rezultatai dėl kompetencijų centrų ir regioninio bendradarbiavimo modeliu pagrįsto asmens sveikatos priežiūros įstaigų tinklo sukūrimo ir reglamentavimo. Atsižvelgiant į tai, priemonės stebėsena baigta.


Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme numatyti priemones, skatinančias ir (arba) įpareigojančias gyventojus prisijungti prie įrengtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros

Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1466 (nauja redakcija) priimtas 2022-10-27.Įstatyme  numatyta pareiga prisijungti prie įrengtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros tik jeigu asmens vykdomas individualusis vandens išgavimas ir/ar nuotekų tvarkymas neatitinka teisės aktų reikalavimų. Aplinkos ministerija informavo, kad skatinimo mechanizmui sukurti reikalingų lėšų nėra.


Maisto tvarkymo, su maistu besiliečiančių medžiagų ir gaminių subjektų rizikos vertinimo ir planavimo automatizavimas


Siekiant užtikrinti optimalius žmogiškuosius išteklius teismo psichiatrijos ir psichologijos ekspertinių tyrimų vykdymui, atlikti žmogiškųjų išteklių poreikio analizę (teismo ekspertų, medicinos registratorių ir tarnybos administracijos darbuotojų) ir jos pagrindu priimti sprendimus dėl veiklos efektyvinimo.


Įvertinti, kiek pensinių ir nepensinių išmokų dėl įvairių priežasčių liko neišmokėta iki 2023-12-31 ir iki naujos programinės įrangos sukūrimo imtis priemonių, kad kiekvienais kitais metais būtų įvertinami ir laikantis kaupimo principo rankiniu būdu į apskaitą ir metines ataskaitas įtraukiami atitinkami duomenys apie Valstybinio socialinio draudimo fondo sąnaudas ir įsipareigojimus

Valdyba identifikavo ir 2023 metų apskaitoje trumpalaikių įsipareigojimų ir socialinių išmokų sąnaudų straipsniuose užregistravo pagal 2021–2023 m. sprendimus paskirtas, bet gavėjų nepasiekusias vienkartines socialinio draudimo išmokas, iš viso 821,8 tūkst. Eur, iš jų: ligos (777,0 tūkst. Eur), tėvystės (9,6 tūkst. Eur), nedarbo (25,2 tūkst. Eur), nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų (9,8 tūkst. Eur) ir vaiko išlaikymo (0,2 tūkst. Eur). Ankstesnių laikotarpių (iki 2021 m.) fondo įsipareigojimai vienkartinių išmokų gavėjams nebuvo identifikuoti ir užregistruoti apskaitoje. Likusių vienkartinių mokėtinų socialinio draudimo išmokų (netekto darbingumo vienkartinės kompensacijos; vienkartinė draudimo išmoka apdraustajam mirus), taip pat periodinių  socialinio draudimo išmokų (pensijų, netekto darbingumo periodinės kompensacijos; periodinės draudimo išmokos apdraustajam mirus) ir išmokų iš valstybės biudžeto (nukentėjusių asmenų, mokslininkų I ir II laipsnio, našlių ir našlaičių I ir II laipsnio, pareigūnų valstybinės pensijos; transporto išlaidų ir lengvųjų automobilių įsigijimo kompensacijos; senatvės ir valstybinių pensijų kompensacijos; socialinės, neįgalumo šalpos, senatvės šalpos, našlaičių šalpos pensijos ir šalpos kompensacijos; vienišo asmens išmokos; kompensacinės išmokos artistams; sportininkų rentos)  masto valdyba nevertino ir su jomis susijusių gautinų sumų iš valstybės biudžeto (pensijų bendrajai daliai ir išmokoms iš valstybės biudžeto finansuoti), įsipareigojimų šių išmokų gavėjams ir sąnaudų apskaitoje neregistravo. Fondo valdyba 2024-05-10 informavo, kad šią priemonę įgyvendins iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui, kartu su 1.4 priemone.  Todėl laikome šią priemonę įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame.


Pakeisti Duomenų tvarkymo taisykles ir jose reglamentuoti juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarką.

Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 15 d. įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018 m. birželio 8 d. įsakymo Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ reglamentuota juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarka.


Atsižvelgus į VSAFAS reikalavimus ir Finansų ministerijos rekomendacijas, įvertinti Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos papildymo ar tikslinimo poreikį pensinių ir nepensinių išmokų apskaitos srityje (ir įsipareigojimų mirusių išmokų gavėjų paveldėtojams srityje) ir, jam esant, – atlikti apskaitos politikos pakeitimus.

Fondo valdyba 2023-05-10 informavo, kad Išmokų gavėjų mirties atveju neišmokėtų išmokų įsipareigojimų paveldėtojams apskaitos trūkumai sprendžiami sistemiškai su 1 rekomendacijos "Siekiant teisingos VSDF įsipareigojimų ir su jais susijusių sąnaudų apskaitos, Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus arba parinkti kitas priemones, užtikrinančias laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl pensinių ir nepensinių išmokų skyrimo perkėlimą ar registravimą Finansų valdymo sistemoje" priemonėmis. Priemonę numatoma įgyvendinti iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui.


Inicijuoti Žalos išieškojimo informacinės sistemos  plėtrą atsižvelgiant informacinės sistemos  bei finansines galimybes.

Valstybinės ligonių kasos (VLK) Apskaitos skyrius 2023-06-15 parengė ir pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją, reikalingą finansinei apskaitai tvarkyti, ir pasiūlymus dėl žalos išieškojimo informacinės sistemos (ŽIIS) modernizavimo. Informacinės sistemos diegėjams buvo pateiktas užsakymas ir gautas įvertinimas dėl finansavimo poreikio. VLK atsakingi darbuotojai priėmė sprendimą atidėti ŽIIS modernizavimo inicijavimą iki bus priimti teisės aktai ir patvirtinta nauja VLK organizacinė struktūra. Nuo 2025-07-01 Sveikatos draudimo įstatymo (2024-06-25 Nr. XIV-2789) pakeitimai nustato, kad nuo 2025-07-01 bus sujungtos šiuo metu veikiančios PSDF administravimo šešias įstaigas į vieną juridinį asmenį – VLK. Vyriausybė 2024-09-18 nutarimu Nr. 794 sutiko, kad VLK ir TLK būtų reorganizuojamos jungimo būdu. Tokiu būdu VLK pereitų reorganizuojamų teritorinių ligonių kasų teisės ir pareigos. 2024 m. buvo peržiūrėti žalų išieškojimo procesų žemėlapiai ir pateikti diegėjams pasiūlymai ŽIIS plėtros techninei specifikacijai. Sprendimai dėl ŽIIS ir „Sveidros“ bei ŽIIS ir FVAIS sąsajų sukūrimo bus priimti po 2025-07-01, baigus VLK ir TLK reorganizavimą.


Atlikti fondo naudojamų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų duomenų apjungimo viename ataskaitų rinkinyje analizę  ir atsižvelgiant į gautus rezultatus parengti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija kartu su Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba atliko fondo finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų duomenų apjungimo viename ataskaitų rinkinyje analizę ir kartu su Finansų ministerija parengė įstatymų pakeitimų projektus (Viešojo sektoriaus atskaitomybės, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų įstatymo ir Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros), kurie buvo priimti 2020-10-01 (detalesnė informacija pateikta prie priemonės „pakeisti reikalingus teisės aktus“).


Bendradarbiaujant su Finansų ministerija, peržiūrėti ir patikslinti VSDF apskaitos politiką, kad PSDF, GF ir IDIF duomenys būtų pateikti finansinėse ataskaitose išlaikant subjekto principą.

Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politika, patvirtinta Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2013-12-31 įsakymu Nr. V-386 “Dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos patvirtinimo”, patikslinta ir išdėstyta nauja redakcija (2018-12-27 įsakymas Nr. V-703). Apskaitos politika dėl VSDF, GF ir IDIF duomenų (nuvertėjimo sąnaudų ir su jomis susijusių gautinų sumų) pateikimo finansinėse ataskaitose parinkta tinkamai ir finansinių ataskaitų rinkiniuose atskleista teisingai, t. y. laikantis subjekto principo.


Kreiptis į Finansų ministeriją dėl 9-ojo VSAFAS nuostatų patikslinimo;

VSDF valdybos atsakingi darbuotojai kreipėsi į LR  Finansų ministeriją dėl 9 -ojo VSAFAS nuostatų išaiškinimo


Sukurti ir įdiegti priemones elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų gavėjų apklausoms vykdyti siekiant įvertinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo kokybę ir poreikį tobulinti paslaugas.

Siekiant įvertinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo kokybę ir poreikį tobulinti paslaugas, Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos portale įdiegta šių paslaugų gavėjų apklausų forma.Pažymėtina, kad forma išbandyta atliekant apklausą dėl naujo elektroninių paslaugų portalo dizaino tobulinimo.


Atlikti analizę ir vykdyti verifikavimą pagal valstybinės kontrolės sritis, ar neplaniniai patikrinimai atliekami pagrįstai, kaip nurodyta Ūkio subjektų veiklos priežiūros taisyklėse,  įvertinant neplaninių patikrinimų atlikimo priežastis, ar jie teisingai priskiriami nustatytai neplaninių patikrinimų kategorijai.

Atliktas verifikavimas  pagal valstybinės kontrolės sritis ir išanalizuota ar neplaniniai patikrinimai atliekami pagrįstai, kaip nurodyta Ūkio subjektų veiklos priežiūros taisyklėse, įvertinant neplaninių patikrinimų atlikimo priežastis, ar jie teisingai priskiriami nustatytai neplaninių patikrinimų kategorijai.


Įvertintos ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų apmokėjimo nuostatos, atsižvelgus į etatinio mokytojų darbo apmokėjimo modelį.

Ministerija 2018-05-22 sudarė darbo grupę ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų, pagalbos mokiniui specialistų darbo apmokėjimo nuostatoms įvertinti. 2019-06-04 buvo sudaryta darbo grupė Lietuvos švietimo ir mokslo šakos kolektyvinei sutarčiai atnaujinti ir toliau vykdyti priemonę dėl ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų darbo apmokėjimo. Vyriausybėje 2019-12-02 pasirašyta atnaujinta švietimo ir mokslo šakos darbuotojų kolektyvinė sutartis. Kolektyvinėje sutartyje numatyta didinti ikimokyklinio ugdymo auklėtojų atlyginimą ir nekontaktinių valandų skaičių.


Parengta medžiaga (edukaciniai filmai ir kt.) pedagogams, tėvams ir visai visuomenei, iliustruojanti įtraukiojo ugdymo organizavimo galimybes ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Medžiaga talpinama Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro interneto svetainėje (www.sppc.lt).

22021 m. lapkričio-gruodžio mėn. vyko 5 viešosios konsultacijos autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų įtraukties į ugdymo(-si) procesą ir teigiamo požiūrio į įtraukųjį ugdymą formavimo temomis. Jų įrašai pasiekiami Youtube kanale.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-10-14 įsakymu Nr. V-1879 patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas. Įgyvendinant jo 4.1–4.2 priemones, rengiamas komunikacijos planas, nuo 2023 m. numatytas ES SF finansavimas šioms veikloms (www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/12f3fd202cb711ecad73e69048767e8c).Suplanuotos ir vykdomos priemonės: 4.1. Viešinti informaciją apie įtrauktį. Išleista 13 leidinių apie pagalbą autizmo spektro sutrikimų turintiems vaikams. Leidiniai skirti pedagogams, tėvams. Paskelbta portale Emokykla prie metodinių leidinių, pvz., file:///C:/Users/dvaisnoriene/Downloads/Emocine%20perkrova.pdf


Parengti alternatyvūs ikimokyklinio ugdymo finansavimo modeliai.

Ministerijos užsakymu ES lėšomis buvo parengtas siūlymų paketas dėl ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo finansavimo modelio. Šių alternatyvų ministerija neapsvarstė. Dėl pandeminės ekstremalios situacijos (COVID-19), ribotų valstybės finansinių išteklių ir įgyvendinamų kitų pokyčių ikimokyklinio ugdymo srityje (pvz., privalomo ikimokyklinio ugdymo užtikrinimas vaikams, gyvenantiems socialinę riziką patiriančiose šeimose) artimiausiu metu pereiti prie kitokio ikimokyklinio ugdymo finansavimo modelio neplanuojama, todėl priemonės stebėseną baigiame.


Parengtos metodinės priemonės / metodinė literatūra ir jais aprūpinti pedagogai, dirbantys su specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiais vaikais. Vykdomi priemonių pristatymai, viešinimas.

Nacionalinė švietimo agentūra administruoja internetinį portalą Mokykla TV, kur skiriamas dėmesys specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimui ir ugdymui: pateikiami transliacijų įrašai, kuriuose specialistai pateikia informaciją, kaip atpažinti, ugdyti vaikus su autizmo, kitais specialiais ugdymosi poreikiais, atskleidžiama kai kurių mokyklų, užsienio šalių patirtis, pateikiamas mokomasis filmas. Kituose interneto puslapiuose talpinama pagalbos mokiniui specialistų parengta metodinė medžiaga (pvz., Ikimokyklinio amžiaus specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų skaitmeninio raštingumo lavinimas), kita svarbi informacija, naudinga pagalbos mokiniui specialistams (logopedams ir specialiesiems pedagogams), dirbantiems ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Visi parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą prieinama internetu. ES projekto ,,Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ metu nupirkti ir įstaigoms dalijami specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių komplektai specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui: interaktyvūs ekranai, širmos aplinkos struktūravimui, nusiraminimo priemonės, multisensorinė įranga, įvairūs komunikatoriai, alternatyvios klaviatūros, laikmačiai ir kt. ES lėšomis įsigytos vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo metodikos, skirtos Pedagoginių psichologinių tarnybų ir Švietimo pagalbos tarnybų ar mokyklose / ikimokyklinio ugdymo įstaigose dirbantiems švietimo pagalbos specialistams. Restandartizuojamos vaikų pedagoginio psichologinio vertinimo metodikos: Vaiko raidos skalė, skirta psichologams, ir Vaiko kalbos raidos vertinimo metodika „Urtės ir Motiejaus diena", skirta pedagoginių psichologinių tarnybų logopedams. Mokyklų aprūpinimas specialiosiomis mokymo priemonėmis ir ugdymui skirtomis techninės pagalbos priemonėmis yra tęstinė veikla, kuri toliau tęsiama įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano priemones ir stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), pagal kuriuos mokyklos negalės atsisakyti priimti mokinių, turinčių specialiųjų ugdymo poreikių.


Pereinama nuo maksimalaus vaikų skaičiaus prie vaiko–pedagogo santykio ikimokyklinio ugdymo grupėse reglamentavimo.

Ministerija atsisakė įgyvendinti priemonę, tačiau gerinant pedagogų/mokytojų darbo sąlygas nuo 2022-01-01 bus didinami atlyginimai.Vadovaujantis LRV 2018-07-11 nutarimo Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis, vidutinis sąlyginis mokytojo pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientas didinamas 10 proc. ir nuo 2022.01.01 R=9.02.


Sukurtos teisinės prielaidos nuostatoms dėl apmokėjimo įgyvendinti.

Vadovaujantis LRV 2018-07-11 nutarimo Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis, vidutinis sąlyginis mokytojų, dirbančių pagal ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo programas, suvienodintas pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientas nuo 2020-09-01.


Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų darbo užmokestis prilygintas pradinių klasių mokytojų darbo užmokesčiui, šiems pedagogams padidintas nekontaktinių valandų skaičius.

Vadovaujantis 2021 m. lapkričio 25 d. Nr. XIV-710 patvirtintu įstatymo pakeitimu „Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo NR. XIII-198 1, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 14 straipsnių ir 1, 2, 3, 4, 5 priedų pakeitimo įstatymas“ nuo 2022-09-01 bus 1 val. padidintas nekontaktinių val. skaičius (paliekant savaitinių val. sk. tokį patį – 36 val. iš kurių 4 val. bus skirtos nekontaktiniam darbui).Tam tikslui įgyvendinti numatyta skirti 2152 tūkst. Eurų.


Vykdomi mokymai ikimokyklinio ugdymo auklėtojams dėl:- specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų gebėjimų ir poreikių atpažinimo, jų vertinimo;- specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų ugdymo proceso organizavimo, atsižvelgiant į individualius vaikų poreikius ir galimybes.

Vienas iš ministerijos patvirtintų 2017-2019 ir 2020-2022 m. mokytojų ir pagalbos mokytojui specialistų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų yra  mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį  akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos. Įvairūs renginiai ir mokymai, susiję su vaiko pažinimu, jo poreikiais yra pristatomi ministerijos administruojamame  portale ikimokyklinis.lt.2019-2020 m. organizuoti seminarai, parodos dėl įvairių poreikių turinčių vaikų atpažinimo, ugdymo, daug dėmesio skiriama autizmo spektro sutrikimo turinčių vaikų ugdymui; konferencija „Ugdymo įstaigų, sėkmingai įgyvendinančių įtraukiojo ugdymo principus, pozityviosios patirties sklaida“. Mokymai vyko logopedams, pedagogams, specialistams, ugdantiems specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius vaikus, įskaitant ir ikimokyklinio amžiaus vaikus.Siekiant užtikrinti savarankišką specialistų tobulėjimą bei padėti spręsti ugdymo metu iškylančius klausimus, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą, skelbiama internete.Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas yra tęstinė veikla, kuri toliau tęsiama stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), pagal kuriuos mokyklos negalės atsisakyti priimti mokinių, turinčių specialiųjų ugdymo poreikių. Ilgalaikiame įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plane skiriamas dėmesys pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų pasirengimui, numatoma stiprinti jų kompetencijas įtraukiojo švietimo srityje.


Atlikti savivaldybių vykdomų priemonių buityje susidariusių pavojingųjų atliekų surinkimui efektyvumo analizę ir parengti rekomendacijas savivaldybėms dėl priemonių, kad pavojingosios atliekos nepatektų į nepavojingųjų atliekų sąvartynus ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginius.Komentaras. Informuojame, kad Aplinkos ministerija parengė ir derina su suinteresuotoms institucijoms Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 pakeitimo įstatymo projektą, kuriame numatoma didinti mokesčio tarifą už nepavojingųjų atliekų šalinamą nepavojingųjų atliekų sąvartyne, suvienodinant mokesčio tarifus su pavojingųjų atliekų sąvartyne šalinamų atliekų mokesčio tarifu. Atsižvelgus į tai, manytina, kad suvienodinus mokesčių tarifus bus sprendžiamas galimai netinkamo pavojingųjų atliekų šalinimo nepavojingųjų atliekų sąvartynuose klausimas.

2020-06-25 priimtas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 pakeitimo įstatymas, kuriame numatoma didinti mokesčio tarifą už nepavojingųjų atliekų šalinamą nepavojingųjų atliekų sąvartyne. Nuo 2021 m. nuosekliai didinamas šis mokestis sudaro prielaidas spręsti galimai netinkamo pavojingų atliekų šalinimo nepavojingųjų atliekų sąvartynuose klausimą.Aplinkos ministerija parengė ir pateikė savivaldybėms rekomendacijas dėl buityje susidarančių pavojingųjų atliekų klasifikavimo ir surinkimo, siekiant, kad  jos būtų sutvarkytos saugiai, nekeliant pavojaus visuomenės sveikatai ir aplinkai, nepatektų į nepavojingųjų atliekų sąvartynus ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginius.


Įgyvendinti užimtumo skatinimo ir motyvavimo paslaugų nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims bandomąjį modelį Alytaus miesto, Akmenės rajono, Druskininkų, Pagėgių, Panevėžio miesto ir Šilutės rajono savivaldybėse (toliau – Užimtumo skatinimo modelis).

Užimtumo skatinimo modelio įgyvendinimas pratęstas iki 2022 m. pabaigos (nuo 2022-06-01 modelis įgyvendinamas 44 savivaldybėse). Alytaus miesto, Akmenės rajono, Druskininkų, Pagėgių, Panevėžio miesto ir Šilutės rajono savivaldybėse nuo 2019 m. Užimtumo skatinimo modelis pradėtas įgyvendinti vykdant Valstybės biudžeto finansuojamas Užimtumo didinimo programas, nuo 2020-01-01 iki 2022-12-31  - vykdytas ESF finansuojamas projektas, jame dalyvavo 997 asmenys, baigę dalyvavimą pradėjo dirbti – 43,13 proc. Planuojama, kad nuo 2023 m. šio modelio pagrindu dirbs visos savivaldybės.


Konsultuojantis su socialiniais partneriais – Lietuvos savivaldybių asociacija, nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitomis suinteresuotomis šalimis, identifikuoti veiksmingiausius informacijos teikimo būdus paramos gavėjams ir juos naudoti informacijos sklaidai.

Ministerija, konsultuodamasi su savivaldybėmis ir nevyriausybinių organizacijų atstovais, identifikavo veiksmingiausius galimus informacijos teikimo būdus ir formą: susistemintos informacijos apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus pateikimas ministerijos ir savivaldybių interneto svetainėse, vieningo dizaino reklaminiai skydeliai savivaldybių interneto svetainėse, informacinis leidinys su aiškia, suprantama ir susisteminta informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus, skirtas platinti gyventojams įvairiais komunikaciniais kanalais. Nustatyti viešinimo būdai pradėti naudoti informacijos sklaidai: socialinės paramos rūšys ir socialinio draudimo išmokos pagal gyvenimo atvejus viešinamos ministerijos svetainėje, vieningo dizaino reklaminiai skydeliai patalpinti savivaldybių interneto svetainėse, vykdyta viešinimo kampanija: interneto svetainė www.kasmanpriklauso.lt pristatyta LRT tiesioginėje laidoje „Labas rytas, Lietuva“, reklaminiai skydeliai publikuoti didžiausiuose naujienų portaluose „Delfi“, „15min“, „Lrytas“, viešinami ministerijos „Facebook“ paskyroje bei interneto portale www.savaite.lt. Ministerija parengė ir išplatino 6 informacinius pranešimus žiniasklaidai, savivaldybėms, kokia socialine parama gali pasinaudoti gyventojai ir kokia socialinė pagalba teikiama pagal gyvenimo atvejus; informaciniai pranešimai paskelbti žiniasklaidos priemonėse, socialiniuose tinkluose, nevyriausybinių organizacijų interneto svetainėse.


Sukurti ir su savivaldybėmis suderinti socialinės paramos rezultatyvumo matavimo rodiklių rinkinį.

Rengiant socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos savivaldybėse modulį, 2020 m. buvo surengtos nuotolinės konsultacijos, kuriose dalyvavo savivaldybių ir Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai, taip pat ekspertai (akademinės bendruomenės, nevyriausybinių organizacijų atstovai), buvo pristatytos ir suderintos rezultatyvumo stebėsenos gairės ir rodikliai. Specialus interaktyvus socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos Lietuvos savivaldybėse duomenų modulis yra parengtas ir veikia viešai prieinama Socialinės paramos veiksmingumo indekso aplikacija (https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview). Socialinės paramos veiksmingumo stebėsena yra vykdoma atrinkus pagrindinius socialinės paramos sistemos rodiklius skurdo mažinimo, pagalbos ir prevencijos srityse ir juos apjungus į bendrą indeksą. Stebėsenos bendrieji kriterijai sudaryti iš trijų grupių: konteksto, proceso ir rezultato.


Sukurtos teisinės prielaidos, nustatančios vaiko ir pedagogo santykį ikimokyklinio ugdymo grupėse ir sudarančios galimybes dalį laiko vienu metu dirbti dviem ikimokyklinio ugdymo auklėtojams.


Patikslinti Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. rugsėjo 25 d. įsakymu Nr. 469 „Dėl Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ribojant terminą, kuriam gali būti išduoti garantai, patikslinant tvarką, reikalavimus ir atsakingų institucijų atsakomybes, kad būtų užtikrintas veiklos nutraukimo plane planuojamų priemonių įgyvendinimo sąmatų atitikimas rinkos kainoms, operatyvi ir veiksminga veiklos nutraukimo planų, juose numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatų ir garantų galiojimo terminų kontrolė.

2020-12-15 Aplinkos ministerija pakeitė Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, kuriuo suderintos galiojančios Atliekų tvarkymo įstatymo ir poįstatyminio teisės akto nuostatos, kad visos įmonės, kurios privalo turėti taršos ar taršos integruotos kontrolės ir prevencijos (toliau – TIPK) leidimą, atliekų naudojimo ar šalinimo veiklą gali pradėti vykdyti tik turėdamos laidavimo draudimo sutartį ar banko garantiją. Taip pat nustatoma, kad atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo planą rengianti įmonė sąmatai apskaičiuoti negali naudoti komercinių pasiūlymų ar kitos informacijos apie įkainius, gautus iš susijusių įmoniųBe to nustatoma prievolė įmonei kartu su laidavimo draudimo sutartimi ar banko garantija pateikti garantijos apmokėjimą patvirtinančius dokumentus.Jeigu atsiranda prievolė įmonei turėti garantiją, nustatoma, kad TIPK arba taršos leidimo turėtojas privalo per nustatytą terminą pateikti AAA atnaujintą planą su sąmata.Pažymėtina, kad aprašo 20 punkte nurodyta, kad įmonė tikslina garantijos sumą ne rečiau kaip kas 2 metus, AAA pateikdama atnaujintą suderintame plane nurodytų priemonių įgyvendinimo išlaidų sąmatą.


Sukurti metodinės pagalbos dėl pavojingųjų atliekų identifikavimo atsakingoms institucijoms, ūkio subjektams, savivaldybėms mechanizmą.

Įgyvendinant 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo projektą „HAZ-IDENT“ sukurta Vieninga pavojingųjų atliekų identifikavimo metodika, kurios tikslas  – teisingai vertinti ir taikyti nacionalinius ir ES teisės aktus, siekiant užtikrinti tinkamą pavojingųjų atliekų identifikavimą ir klasifikavimą, kad šios atliekos būtų saugiai ir efektyviai surenkamos bei tvarkomos. Buityje susidarančių pavojingųjų atliekų klasifikavimui ir identifikavimui skirtas atskiras metodikos priedas, kuriame pateikiami patarimai ne tik dėl atliekų klasifikavimo ir identifikavimo, bet ir informacija apie tai, kur turi būti atiduodamos buityje susidarančios pavojingosios atliekos.  Ne buityje susidarančioms šioms atliekoms klasifikuoti ir identifikuoti naudojamos trijuose metodikos etapuose pateiktos schemos. Su šia metodika galima susipažinti Aplinkos ministerijos interneto svetainėje: https://am.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/atliekos/pavojingosios-atliekos.


Atlikti Užimtumo skatinimo modelio rezultatų vertinimą.

Atliktas Užimtumo skatinimo ir motyvavimo nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims modelio, įgyvendinamo valstybės biudžeto lėšomis 23 savivaldybėse vertinimas. Atliktas šio modelio vertinimas parodė, kad modelis reikšmingai prisideda prie pažeidžiamiausių visuomenės grupių socialinės integracijos ir integracijos į darbo rinką. Vertinimo ataskaita buvo  pristatyta visoms savivaldybėms bei socialiniams partneriams. Modelio įgyvendinimas baigtas 2022 m. gruodžio 31 d.  Nuo 2023 metų   šio modelio pagrindu dirbs visos savivaldybės.


Įvertinti papildomų finansinių priemonių skirtų pažangiųjų biodegalų ir (ar) nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančių energijos išteklių gamybos įrenginių įrengimui Lietuvoje įgyvendinimo galimybes ir esant poreikiui inicijuoti tokių priemonių įgyvendinimą.


Peržiūrėti Alternatyviųjų degalų įstatyme įtvirtintą degalų tiekėjams taikomų įpareigojimų sistemą ir sankcijų mechanizmą, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl jų tobulinimo ir lankstumo priemonių įgyvendinimo.


Inicijuoti teisės aktus ar jų pakeitimus, numatant informacijos apie savivaldybių vykdomas darnaus judumo priemones ir jų rezultatus teikimo tvarką.


5.1. ILTE vidaus teisės aktų tobulinimasBus papildyta UAB ILTE generalinio direktoriaus 2024-02-08 įsakymu Nr. B-33 patvirtinta UAB ILTE Tiesioginių paskolų ir prašymų teikimo bei vertinimo tvarka (toliau – Tvarka), nustatant bendrą siektiną paraiškų vertinimo terminą. Tvarka taikoma visoms tiesiogiai ILTE administruojamoms finansinėms priemonėms. Joje nustatytas siektinas terminas bus diferencijuotas pagal produkto sudėtingumą ir kompleksiškumą, t. y. maksimalūs siektini terminai skirsis pagal produktus ir (ar) produktų grupes, tačiau neviršys 50 darbo dienų termino (kai kuriems produktams bus nustatytas trumpesnis terminas).


Nusistatyti duomenų rinkimo ir stebėsenos tvarką.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021 m. rugsėjo 14 d. įsakymu patvirtinta Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos Lietuvos Respublikos savivaldybėse metodika, kuri nustato Lietuvos Respublikos savivaldybių teikiamos socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos struktūrą ir rodiklius, socialinės paramos veiksmingumo indekso apskaičiavimo, stebėsenos vykdymo ir duomenų atnaujinimo tvarką.


Organizuoti gerosios patirties pasidalijimo renginius savivaldybėms apie Užimtumo skatinimo modelio įgyvendinimo metu pasiteisinusias užimtumo skatinimo ir motyvavimo paslaugas bei priemones nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims.

Modelį įgyvendinančioms savivaldybėms periodiškai organizuojami gerosios praktikos pasidalinimo renginiai. Jie buvo rengiami reguliariai tiek nuotoliniu būdu, tiek gyvai. Juose dalyvavo savivaldybių, Užimtumo tarnybos, Nevyriausybinių organizacijų  atstovai. Paskutiniai susitikimai, kuriuose savivaldybės dalijosi gerąja modelio įgyvendinimo patirtimi, vyko 2022 m. gruodžio 8 d. Vilkaviškyje ir guodžio 15 d. (nuotolinis susitikimas).


Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gauti papildomą socialinę pašalpą įsidarbinus, tobulinti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymą, peržiūrint ir supaprastinant papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijus.

2020-05-07 priimti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimai (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), kuriais supaprastinti papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijai ir sudarytos palankesnės sąlygos ją gauti (10 str. 1 d.): atsisakyta gaunamo darbo užmokesčio dydžio ribojimo („lubų“) (iki 2 minimaliųjų mėnesinių algų); atsisakyta reikalavimo, kad įsidarbinusio asmens šeimos nariai turi atitikti bent vieną iš Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme nustatytų sąlygų, kurioms esant turi teisę į piniginę socialinę paramą. Taip pat padidintas papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus dydis ir jis diferencijuotas priklausomai nuo mokėjimo trukmės (nuo 100 iki 50 proc. socialinės pašalpos, mokėtos per praėjusius 6 mėnesius iki įsidarbinimo, vidutinio dydžio).


Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos svetainėje www.socmin.lrv.lt sukurti informacijos pateikimo platformą, kurioje informacija apie visas socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas būtų pateikta pagal gyvenimo atvejus, susisteminta, vienoje vietoje ir lengvai pasiekiama bei suprantama gyventojams.

Ministerija parengė ir interneto svetainėje paviešino informaciją apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus. Susisteminta informacija paskelbta ministerijos interneto svetainės skyriuje „Veiklos sritys“, skiltyje „Socialinė parama: kas man priklauso“, taip pat lengvai pasiekiama ministerijos interneto svetainės tituliniame puslapyje spustelėjus reklaminį skydelį, nukreipiantį asmenis į minėtą skiltį, kuri visuomenei prieinama ir šia nuoroda – www.kasmanpriklauso.lt. 2021 m. sausio mėnesį informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus buvo atnaujinta, atsižvelgiant į nuo 2021-01-01 pasikeitusius socialinės paramos išmokų atskaitos rodiklių dydžius, nuo kurių priklauso socialinės paramos išmokų dydžiai, bei įsigaliojusius socialinę paramą ir socialinį draudimą reglamentuojančius teisės aktų pakeitimus. Skilties „Socialinė parama: kas man priklauso“ subkategorijos „Auginu vaiką“, „Įvaikinau vaiką“, „Globoju vaiką“, „Slaugau šeimos narį“, „Aš ar šeimos narys turi negalią“, „Sulaukiau senatvės“ papildytos informacija apie socialines paslaugas pagal tuos atvejus, kad gyventojai žinotų, kokios socialinės paslaugos ir kokia pagalba jiems priklauso, bei galėtų jomis pasinaudoti.


Peržiūrėti šiuo metu esančią Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos skyrių aptarnaujamų teritorijų apimtį, koreguoti pagal aktualią situaciją.

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos duomenimis, peržiūrėjus tiriamųjų asmenų susidariusias laukimo ekspertizei atlikti eiles, konstatuota, kad eilės ekspertiniuose padaliniuose, išskyrus specializuotus padalinius (Vaikų ir paauglių skyrių, Utenos ekspertinį skyrių) pasiskirsčiusios tolygiai, todėl koreguoti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos skyrių aptarnaujamų teritorijų apimtį netikslinga.


Duomenų apie atskirose vartojimo srityse 2019 metais nagrinėtų vartojimo ginčų skaičių surinkimas ir analizė, taip pat kitų valstybės institucijų turimų kompetencijų ir išteklių įvertinimas, siekiant pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą. Prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

Teisingumo ministerija informavo, kad pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą  neplanuoja. Optimizuoti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo ginčų neteisminio sprendimo krūvį sieks kitomis priemonėmis: pavedant ginčus nagrinėti vartotojų asociacijoms, skatinant taikų ginčų nagrinėjimą ir plečiant mediacijos apimtis.


Organizuojant licencijų įsigijimą, pvz., Microsoft Office 365 A3, atlikti analizę, įtraukiant mokyklų atstovus, apie įsigytų licencijų panaudojamumą ir, remiantis duomenimis, įsigyti optimalų jų skaičių.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės  2006 m. lapkričio 15 d. nutarimo Nr. 1132 „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo projektą, suderinti jį su Lietuvos savivaldybių asociacija bei kitomis suinteresuotomis institucijomis ir pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.

Parengtas Vyriausybės nutarimo „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo projektas, kuris suderintas su Lietuvos savivaldybių asociacija, kitomis suinteresuotomis institucijomis ir 2020 m. gruodžio 22 d. pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybei. 2021-02-03 Vyriausybės nutarimu Nr. 66 priimti Socialinių paslaugų planavimo metodikos pakeitimai. Metodikoje pateiktos rekomendacijos savivaldybėms rengiant socialinių paslaugų planus, pvz., įtraukti savivaldybės tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius, šeimos, nevyriausybinių organizacijų, jaunimo reikalų tarybas, savivaldybėse ir (ar) seniūnijose veikiančių tarpinstitucinių grupių atstovus; taikyti vietos gyventojų apklausos, anketavimo, duomenų analizės, prognozavimo, stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (SSGG) analizės bei kitus metodus. Metodikoje numatyta, kad savivaldybės rengdamos socialinių paslaugų planus naudotų socialinei situacijai vertinti svarbią informaciją: oficialius statistinius duomenis, gyventojų anketinės apklausos rezultatus, socialinių paslaugų teikėjų, kitų institucijų (sveikatos apsaugos, švietimo, vaiko teisių apsaugos tarnybų, policijos ir kt.) pateiktą informaciją.


Įgyvendinus Valstybės kontrolės pateiktas rekomendacijas, atlikti vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų auditą.

Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebima ir vertinama informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklė: 2019 m. Vidaus reikalų ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius pradėjo vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų vidaus auditą, 2020-2021 m. buvo įsigytos Informatikos ir ryšių departamento informacinių technologijų Informacijos saugumo valdymo sistemos vidaus audito paslaugos, 2020-2022 m. nepriklausomų auditorių atliktas atitikties standarto ISO/IEC 27001:2013 ir LST EN ISO/IEC 27001:2017 reikalavimams priežiūros auditas (sertifikatas Nr. TIC 15 121 19119 galioja iki 2025-06-23).


Patobulinti valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio vertinimo sistemą, įdiegiant socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD Lietuvos komponentą.

Įdiegtas socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentas Lietuvai. 2019 m. suburta ir apmokyta su modeliu galinti dirbti komanda, supažindinti ministerijos darbuotojai, pravesti vidiniai mokymų seminarai. Remiantis EUROMOD mokesčių-išmokų mikrosimuliaciniu modeliu sukurtos skurdo ir nelygybės prognozių, piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodiklių metodikos, pagal kurias planuojama atlikti reguliarius vertinimus. 2019 m. vertinimų pagrindiniai rezultatai paskelbti ministerijos interneto svetainėje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/tyrimai/ministerijos-atlikti-tyrimai).


Siekiant socialinės paramos efektyvumo (socialinės paramos prieinamumo, įgalinimo ir adekvatumo), tobulinti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymą, tikslinant piniginės socialinės paramos teikimo principus.

2020-05-07 Seimui priėmus Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimus (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), piniginės socialinės paramos teikimo principai (3 str.) papildyti adekvatumo ir įgalinimo principais, taip siekiant socialinės paramos efektyvumo (socialinės paramos prieinamumo, įgalinimo ir adekvatumo). Įgalinimo principas nurodo, kad teikiant piniginę socialinę paramą, siekiama sudaryti palankias nepasiturinčių gyventojų užimtumo galimybių didinimo sąlygas, taip pat sąlygas, skatinančias juos įsitraukti į visuomenės gyvenimą ir mažinančias ilgalaikę priklausomybę nuo socialinės paramos sistemos. Adekvatumo principu siekiama užtikrinti, kad kompleksiškai teikiama parama atitiktų minimalius nepasiturinčių gyventojų vartojimo poreikius ir apsaugotų juos nuo skurdo.


Parengti gaires praktikams, kaip atlikti sisteminę galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrą.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad priemonės įgyvendinimas prarado aktualumą, todėl neplanuojama tęsti veiklų, susijusių su gairių parengimu. Tiek pilotinių galiojančio reguliavimo sisteminių peržiūrų atlikimas, tiek gairių parengimas šiuo metu nėra tokie aktualūs ir reikšmingi teisėkūros procese, atsižvelgiant į kitus teisėkūros proceso tobulinimo darbus, kurie vykdomi ir kurie sistemiškai ilgalaikėje perspektyvoje padengia sąlygas, kad teisinė sistema būtų aktuali, taikli ir proporcinga: 1) sustiprintas dėmesys duomenimis grįstiems teisės aktų projektams, žinojimui, kokias  konkrečias problemas teisės aktų pakeitimais siekiama spręsti, įgyvendinimo mechanizmo išsigryninimui projekto svarstymo etape ir stebėsenos, ar po teisinio reguliavimo pakeitimo judama norėta kryptimi, nusistatymui ex ante fazėje, 2) stiprinama diskusija ir didinama paklausa ex post vertinimams atlikti (vis daugiau teisės aktų suplanuojami ex post vertinimai), 3) teisėkūros planavimo etapu Vyriausybėje (rengiantis Seimo sesijoms) kiekvienos siūlomos teisėkūros iniciatyvos atveju svarstoma, ar siūlomų teisės aktų pakeitimų reikia, ar jie apie tai, ko reikia keistinai susidariusiai situacijai, ar reikia tokios apimties reguliavimo, ar reguliavimas būtų savalaikis ir pan. Taip pat Vyriausybėje vadovaujamasi principu dėl sisteminės ir kompleksinės teisėkūros - teisėkūros subjektų prašoma sistemiškai keisti teisės aktus, išskirtiniais atvejais į Vyriausybės darbotvarkę traukiame nedidelius, taktinius įstatymų projektų pakeitimus (tik tais atvejais, kai valstybei atsirastų reikšmingos neigiamos pasekmės šių pakeitimų neatlikus kuo skubiau).


Atsižvelgiant į numatomus Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimus, įpareigoti Valstybinę teritorijų planavimo ir statybų inspekcija prie Aplinkos ministerijos pertvarkyti Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinę sistemą, užtikrinant Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. įgyvendinimą – papildomai Teritorijų planavimo komisijoje gali dalyvauti tik planavimo sąlygas išdavusių ir turėjusių išduoti, bet neišdavusių, institucijų atstovai.

Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant projektą „Pažangių e. paslaugų, susijusių su teritorijų planavimu, plėtra (EPTP)“ atsižvelgta į Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. pakeitimus – Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinė sistema (TPDRIS) patikslinta  užtikrinant, kad komisijos pirmininkas gali įtraukti planavimo sąlygas turėjusių išduoti institucijų atstovus.


Sukurti SPIS socialiniams darbuotojams skirtą posistemį bei mobiliąją aplikaciją, leidžiančią pagerinti socialinių darbuotojų darbo organizavimą bei teikiamų paslaugų kokybę.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vykdyto projekto „Socialinės paramos prieinamumo didinimas“ metu (projektas baigtas įgyvendinti 2020 m. spalio mėn.) sukurta socialinių paslaugų platforma (SPIS posistemė), kuri leidžia glaudžiau bendradarbiauti institucijoms, teikiančioms socialines paslaugas, nes yra centralizuotai kaupiami socialinę riziką patiriančių šeimų ir kitų socialinės priežiūros reikalaujančių asmenų duomenys. SPIS sukurti funkcionalumai padeda efektyviau valdyti eiles į socialinės globos įstaigas – gyventojas turi galimybę pasirinkti socialinės globos įstaigas, kuriose norėtų apsigyventi, taip pat matyti savo vietą eilėje į socialinės globos įstaigas. Projekto metu įsigyti planšetiniai kompiuteriai – tai galimybė socialiniams darbuotojams turėti mobilias darbo vietas. Socialinis darbuotojas vizito pas asmenį ar šeimą metu, naudodamas planšetinį kompiuterį su programine įranga, gali elektroninėmis priemonėmis automatiškai fiksuoti vizitus (GPS sistema), gyvenimo sąlygas (naudojantis fotokamera), skenuoti dokumentus ir pan., bei visus duomenis registruoti prižiūrimo asmens ar šeimos kortelėje.Socialinio darbo posistemio pagrindinės funkcijos: užduočių darbuotojams administravimas (užduotys darbuotojams, užduočių kalendorius); paslaugų teikimo sutarčių sudarymo formos ir kitų dokumentų; galimybė suvesti socialines paslaugas teikiančias įstaigas: pagal pasirinktą paslaugą ir padalinį, suvedama paslaugos kaina ir jos galiojimas, eilės skaičiavimas, vietų skaičius ilgalaikei socialinei globai), asmens nukreipimas į socialinės globos įstaigas; pagalbos portalas gyventojams, kuriame pateikiami aktualūs teisės aktai;vaiko gerovės komisijų administravimas; asmens bylos peržiūra.SPIS mobilioji aplikacija apima: darbo kalendorius, dokumentų pildymas, vizitų žemėlapis, nesinchronizuoti dokumentai (formas kurti ir saugoti galima nesant interneto ryšio); galimybė iš mobiliosios programėles patekti į SPIS socialinio darbo posistemį; pagalba (SOS): galimybė SPIS mobiliojoje programoje išsikviesti SOS pagalbą (policija, greitoji medicininė pagalba ir kt.).


Nustatyti aiškius viešųjų pirkimų politikos prioritetus.

Vadovaujantis Vyriausybės 2021 m. gruodžio 15 d. pasitarimo protokolu, dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardintų prioritetų, tikslų, uždavinių ir rodiklių įgyvendinimą koordinuos EIMIN, kontroliuos Vyriausybė.


Taikyti EUROMOD praktiškai atliekant įrodymais grindžiamą socialinės paramos sprendimų planavimą ir vertinimą, keičiant teisės aktus dėl socialinės paramos.

Įdiegus socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentą Lietuvai, suburta ir apmokyta su modeliu galinti dirbti komanda, ministerijos darbuotojai supažindinti su modelio funkcionalumais ir galimybėmis. Modelis yra reguliariai atnaujinamas ir naudojamas vertinant numatomą planuojamų įgyvendinti socialinių išmokų sistemos pokyčių poveikį skurdui, nelygybei, valstybės biudžetui. 2020 m. buvo atlikti poveikio vertinimai priimant sprendimus dėl socialinės paramos dydžių pakeitimų ir kitų priemonių įvedimo, susijusių su COVID-19 (koronaviruso infekcijos) pandemijos socio-ekonominių padarinių švelninimu. Taip pat atlikti pensijų indeksavimo ir papildomų išmokų, piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams, išmokos vaikui (vaiko pinigų) pakeitimų poveikio vertinimai ir kt. Remiantis modeliu taip pat atliktas tyrimas „Socialinės paramos išmokų nepaėmimas: Europos Sąjungos taikomų metodikų apžvalga ir pritaikymas Lietuvoje”, skaičiuojami piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodikliai, pateiktos skurdo ir nelygybės prognozės 2020 m. EUROMOD pagalba atlikti poveikio vertinimai ir kiti tyrimai skelbiami ministerijos interneto svetainėje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/tyrimai/ministerijos-atlikti-tyrimai). Vystoma supaprastinta interaktyvi modelio versija, kuri leistų pritaikyti naudoti modelį platesniam ministerijos darbuotojų ratui, neturintiems specifinių EUROMOD žinių, išplėsti modelio panaudojimo galimybių supratimą ir modelio pritaikomumą.


Viešai skelbti savivaldybių socialinės paramos stebėsenos pagal nustatytą rodiklių rinkinį rezultatus.

Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenai vykdyti sukurtas analitinis įrankis  (vizualizacijų programa https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview) ir stebėsenos rezultatai 2021 m. rugsėjo 20 d. pristatyti viešai, taip pat prieinami ministerijos interneto svetainėje https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/socialine-statistika/paramos-stebesena. Informacija, kaip naudotis šiuo įrankiu, pateikta video instrukcijose.


Vadovaujantis Vyriausybės 2019-11-06 nutarimu Nr. 1115 ir Valstybinio socialinio draudimo fondo (VSDF) valdybos direktoriaus 2020-02-27 įsakymu Nr. V-97, Užsienio išmokų tarnyba ir Karinių ir joms prilygintų struktūrų skyrius nuo 2020-07-01 buvo reorganizuoti prijungiant juos prie Vilniaus skyriaus. Vyriausybės 2020-11-11 nutarimu Nr. 1257 reorganizuoti 6 teritoriniai skyriai (Alytaus, Marijampolės, Šiaulių, Utenos, Šilalės ir Mažeikių skyriai prijungti prie Kauno, Panevėžio ir Klaipėdos skyrių). VSDF valdybos direktoriaus 2021-02-26 įsakymu Nr. V-126 patvirtinti Kauno, Panevėžio, Klaipėdos, Vilniaus teritorinių skyrių nuostatai, kurie įsigaliojo 2021-07-01. Nuosekliai centralizuojant funkcijas, rengiamoje VSDF 2025–2028 m. strategijoje planuojama numatyti konkrečias priemones, darbus ir terminus pokyčiams įgyvendinti. VSDF valdyba numato, kad 2028 m. bus sudarytos prielaidos ir parengta tinkama aplinka VSDF tapti vienu juridiniu asmeniu.


Inicijuoti Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. pakeitimą: numatyti, kad planavimo sąlygas turėjusios išduoti, bet neišdavusios, institucijos privalomai dalyvauja derinimo procedūroje, taip prisiimdamos atsakomybę net ir automatinio pritarimo atveju pagal jų kompetenciją ir užtikrindamos sklandų procesą.

Parengtas Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (TAIS Nr. XIIIP-4942), kuriame numatytas įstatymo 26 straipsnio 4 dalies 7 punkto pakeitimas, nustatantis, kad savivaldybės lygmens ir vietovės lygmens kompleksinio teritorijų planavimo dokumentų derinimą atliekančioje Teritorijų planavimo komisijoje būtų teritorijos planavimo sąlygas išdavusių (turėjusių jasišduoti) institucijų (jų padalinių) atstovai.


Inicijuoti Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimą dėl detaliųjų planų tvirtinimui nustatyto 5 darbo dienų termino pailginimo bei TPDRIS parengtų ir patvirtintų teritorijų planavimo dokumentų automatinio registravimo.

Aplinkos ministerija informavo, kad yra parengtas Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27,28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (Nr. XIIIP-4942),kuris numato įstatymo 27 straipsnio pakeitimą detaliųjų planų tvirtinimui (ar atsisakymui tvirtinti) skirti iki 10 darbo dienų nuo teritorijų planavimo valstybinę priežiūrą atliekančios institucijos kompleksinio teritorijų planavimo dokumentopatikrinimo akto gavimo dienos. Nuo 2021-01-01 įsigalioja Teritorijų planavimo įstatymo 39 straipsnio 3 dalies pakeitimas numatantis, kad TPDRIS parengti teritorijų planavimo dokumentai automatiškai registruojami TPDR (Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 6, 15, 17, 18, 21, 26, 27 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymas, 2020-05-07 Nr. XIII-2896).


Įpareigoti Valstybinę teritorijų planavimo ir statybų inspekciją prie Aplinkos ministerijos, remiantis rizikos vertinimu, atlikti Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinės sistemos vykdomų procesų procedūrų (planavimo sąlygų išdavimo ir derinimo) stebėseną ir, nustačius pakartotinių pažeidimų, susijusių su „automatiniais pritarimais“, taikyti administracinio poveikio priemones.

VTPSI informavo, kad 2019-08-06 Ministro Pirmininko pavedimu Nr. G-8030 įgyvendindama rekomendacijas, 2020 m. atliko visų automatiškai suformuotų pranešimų apie teritorijų planavimo sąlygų, apie išvadų dėl nepritarimo derinti teritorijų planavimo dokumentą motyvų, apie suderinimo akto neišdavimą laiku stebėseną ir informavo planavimo sąlygų ir išvadų dėl dokumento derinimo pateikimo terminus pažeidusius asmenis. Pakartotinai terminus pažeidę asmenys buvo pakviesti surašyti administracinio nusižengimo protokolus.


Kartu su Žemės ūkio ministerija įpareigoti VTPSI ir NŽT darbo planuose numatyti, kad parengiamojo ir rengimo etapuose teritorijų planavimo valstybinė priežiūra būtų atliekama remiantis rizikos vertinimu (pagal gautų skundų analizę, pagal TPDRIS ir ŽPDRIS vykdomų procesų procedūrų (planavimo sąlygų išdavimo ir derinimo) peržiūrą nustatytus pakartotinus pažeidimus, susijusius su „automatiniais pritarimais“ ir pan.).

VTPSI viršininko 2019-12-31  įsakymu Nr. 1V-216 buvo papildytas 2011-02-04 įsakymu Nr. 1V-17 patvirtintas Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašas: numatyta rizikos valdymu pagrįsta planavimų sąlygų patikrinimų atrankos tvarka, kuri numato sudaryti tikrintinų planavimo sąlygų sąrašus. Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant nustatytą tvarką, VTPSI viršininko 2021 m. kovo 22 d. įsakymu Nr. 1V-35 patvirtintame Teritorijų planavimo valstybinės priežiūros  departamento darbo plane numatytos priemonės Nr.  1.4.1.5 „Sudaryta tikrintinų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų sąrašai, vnt.“ ir  priemonė Nr. 1.4.1.2 „Patikrintų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų dalis (sąlygos atrenkamos atlikus jų rizikingumo vertinimą Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašo nustatyta tvarka), proc.“.Vykdant darbo plane numatytas priemones: 1) Inspekcijos viršininko 2021-01-25 įsakymu Nr. 1V-9 patvirtintas tikrintinų planavimų sąlygų sąrašas 2021 m. I pusmečiui. Visos I pusmečio planavimo sąlygos patikrintos, surašyti planavimo sąlygų patikrinimo aktai; 2) Inspekcijos viršininko 2021-07-08 įsakymu Nr. 1V-93 patvirtintas tikrintinų planavimų sąlygų sąrašas 2021 m. II pusmečiui. Visos II pusmečio planavimo sąlygos patikrintos, surašyti planavimo sąlygų patikrinimo aktai.


Kartu su Žemės ūkio ministerija išnagrinėti galimybę modifikuoti TPDRIS ir ŽPDRIS, užtikrinant sąlygą, kad tos pačios institucijos dalyvautų išduodant planavimo sąlygas ir vėliau derinant teritorijų planavimo dokumentą.

Aplinkos ministerija informavo, kad Žemės ūkio ministerija, kaip ŽPDRIS valdytoja, 2020-06-15 raštu Nr. 2D-1845(12.147E) nepritarė ŽPDRIS modifikavimui, numatant visų ŽPDRIS el. paslaugų teikimą per Topografijos, inžinerinės infrastruktūros, teritorijų planavimo ir statybos el. vartų informacinę sistemą (toliau – EPTP vartai).NŽT, kaip ŽPDRIS tvarkytoja, 2020-05-26 raštu Nr. 1SD-1465-(8.52 E) pateikė nuomonę, kad netikslinga įgyvendinti ŽPDRIS modifikavimo.


Kartą į metus, direktoriaus įsakymu nustatytu terminu, apibendrintus rezultatus apie dalyvavimą teismo posėdžiuose pateikti Teisėjų tarybai.


Siekiant  užtikrinti, kad vykdant stebėseną reklamos, nesąžiningos komercinės veiklos, nesąžiningų sutarčių sąlygų bei Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 40 straipsnyje nurodytų pažeidimų srityse būtų atliktas vartojimo sričių ir ūkio subjektų rizikingumo vertinimas, bus patikslintos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus įsakymu tvirtinamos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės.

Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba (toliau - VTAT) 2020-03-02 raštu Nr. 4E-5224 informavo, kad įgyvendindama 4 rekomendaciją, VTAT parengė bei patvirtino Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66). Taip pat VTAT atliko Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo)taisyklių (2017-03-22 direktoriaus įsakymas Nr. 1-57) pakeitimus, 8 punkte įtvirtindama, kad VTAT inicijuoja stebėseną (monitoringą) ir sudaro planuojamų tikrinti ūkio subjektų sąrašus, vadovaudamasi atlikto rizikos vertinimo rezultatais. Rizikos vertinimas atliekamas pagal VTAT direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Rekomendacija įgyvendinta laiku.


Siekiant stiprinti bendradarbiavimą su vartotojų asociacijomis, bus sudarytos galimybės finansuoti vartotojų asociacijų veiklą, organizuojant vartojimo ginčų neteisminį sprendimą, reiškiant grupės ieškinius ir ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo. Įgyvendinant šią priemonę, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

2020-01-14 Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos galimybės finansuoti įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą, teikiant ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo ir grupės ieškinius, kai grupės ieškiniu reiškiami reikalavimai kyla iš vartojimo teisinių santykių, atliekant vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) (nuostata dėl finansavimo įsigaliojo 2021-01-01). Taip pat Vyriausybės 2019-12-04 nutarimu Nr. 1230 pakeistos Finansinės paramos vartotojų asociacijoms teikimo taisyklės, jose nustatant finansinės paramos vartotojų asociacijoms teikimą, siekiant padengti vartotojų asociacijų išlaidas, susijusias su grupės ieškiniais dėl vartotojų apsaugos ir (ar) ieškiniais ar pareiškimais (skundais) dėl vartotojų viešojo intereso gynimo. Vartotojų asociacijų veikla spendžiant ginčus neteisminiu būdu (šalių sutaikinimas) finansuojama pagal teisingumo ministro 2019 m. gruodžio 9 d. įsakymą Nr. 1R-327, kaip viena iš 2020 metų vartotojų teisių apsaugos priemonių programų prioritetinių krypčių. Teisingumo ministro 2020 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1R-69 skirta 10 tūkst. eurų Lietuvos vartotojų organizacijų aljanso vykdomai priemonių programai „Ginčo šalių sutaikymas sprendžiant vartojimo ginčus neteisminiu būdu“ įgyvendinti. Teisingumo ministerijos teigimu, nuo 2021 m. ši vartotojų asociacijų veikla bus finansuojama pagal naujas teisingumo ministro patvirtintas įgaliotųjų asociacijų išlaidų apmokėjimo ir įgaliotųjų vartotojų asociacijų vykdomų vartotojų apsaugos projektų atrankos ir finansavimo taisykles.


Duomenų apie Lietuvos banko sprendimų dėl ginčo esmės, priimtų išnagrinėjus vartojimo ginčus ne teismo tvarka, neįvykdymą surinkimas ir analizė, siekiant nustatyti sprendimų neįvykdymo priežastis ir jas pašalinti, bei sprendimų privalomumo galimybių įvertinimas. Įvertinus analizės rezultatus, siekiant pašalinti sprendimų nevykdymo priežastis, prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir/ar Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

Teisingumo miniterija atliko duomenų apie Lietuvos banko sprendimų dėl ginčų esmės, priimtų išnagrinėjus vartojimo ginčus ne teismo tvarka, neįvykdymo analizę. Taip pat ministerija susipažino su Lietuvos banko 2020 m. atliktų Ginčų, kurie buvo išnagrinėti Lietuvos banke ir dėl kurių Lietuvos bankas priėmė sprendimą dėl ginčo esmės bei kurie vėliau persikėlė nagrinėti į teismus ir dėl kurių teismai priėmė sprendimus, analizės ir Lietuvos ir kitų ES valstybių alternatyvaus ginčų nagrinėjimo institucijų praktikoje naudojamų šalių taikinimo priemonių analizės rezultatais. Remiantis rezultatais nustatyta, kad sprendimų vykdymo lygis yra aukštas (apie 90 proc.) ir nuolat didėja, dalis Lietuvos banko ir teismų sprendimų, kuriose išsiskyrė pozicijos, buvo dėl nevienareikšmiškai galimų vertinti ginčų situacijų, kurių sprendime teismų praktika nėra vieninga. Todėl nėra poreikio parengti Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir (ar) Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projektus, o identifikuotoms galimoms banko sprendimų vykdymo problemoms šalinti suformuluotos kitos reikalingos priemonės (prevenciniai Lietuvos banko ir finansų rinkos dalyvių susitikimai, siekiant bendrai aptarti ginčų nagrinėjimo praktiką, pasikartojančias problemas ir jų galimus sprendimo būdus, skatinti bendradarbiavimą, informacijos apie institucijos formuojamą praktiką, teisės aktų taikymą viešinimas, kt.). Atsižvelgus į ministerijos atliktos analizės rezultatus, priemonė laikoma įvykdyta.


Galimybės vartojimo ginčus nagrinėjančiai institucijai apmokėti ekspertizės ir/ar laboratorinių tyrimų išlaidas panaikinimas. Įgyvendinant šią priemonę, bus pakeistos Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklės.

2020-01-06 Teisingumo ministerija informavo, kad įgyvendinant priemonę pakeistos Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklės (Teisingumo ministro 2015-12-30 įsakymas Nr. 1R-382), nustatant, kad ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidos apmokamos mutatis mutandis pagal Civilinio proceso kodekso 90 straipsnio nuostatas, t. y. ginčo šalis, kuri prašo atlikti prekių ir (ar) paslaugų kokybės ekspertizę ar laboratorinius tyrimus, privalo iš anksto sumokėti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nustatyto dydžio avansą šioms išlaidoms padengti.


Siekiant aiškiau reglamentuoti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimo inicijavimą ir jų apmokėjimą nagrinėjant vartojimo ginčus ne teismo tvarka, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

Teisingumo ministerija informavo, kad priemonė ) įgyvendinta Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklėse (Teisingumo ministro 2015-12-30 įsakymas Nr. 1R-382), nustačius, kad ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidos apmokamos mutatis mutandis pagal Civilinio proceso kodekso 90 straipsnio nuostatas (ginčo šalis, kuri prašo atlikti prekių ir (ar) paslaugų kokybės ekspertizę ar laboratorinius tyrimus, privalo iš anksto sumokėti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nustatyto dydžio avansą šioms išlaidoms padengti). Kadangi Vartotojų teisių apsaugos įstatyme nėra reglamentuojama galimybė vartojimo ginčus nagrinėjančiai institucijai apmokėti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų išlaidas, įstatymo pakeitimas dėl vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos ekspertizės išlaidų nėra reikalingas. 2021-03-24 raštu Teisingumo ministerija informavo, kad siekdama įgyvendinti rekomendaciją ir užtikrinti vieningą vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų praktiką dėl ekspertizių ir laboratorinių tyrimų skyrimo bei jų išlaidų apmokėjimo, surinko duomenis apie vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų paskirtas ekspertizes ir laboratorinius tyrimus bei jų išlaidų apmokėjimą 2020 metais: vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nepaskyrė nei vienos ekspertizės ir laboratorinio tyrimo vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūroje, todėl nebuvo poreikio spręsti dėl vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos patirtų ekspertizės ar laboratorinių išlaidų atlyginimo. Taikant Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklių nuostatas praktikoje teisinių neaiškumų ar problemų dėl ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimo inicijavimo bei jų išlaidų apmokėjimo nekilo. Papildomai informavo, kad ekspertizių ir laboratorinių tyrimų energetikos srityje atlikimas yra reglamentuotas atskirus energetikos sektorius reglamentuojančiuose teisės aktuose, numatant ir ekspertizių bei laboratorinių tyrimų inicijavimo ir apmokėjimo tvarką (apmoka inicijuojanti šalis). Atsižvelgiant į tai, kad ministerija pasirinko kitą priemonės įgyvendinimo būdą – ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidų apmokėjimo tvarką nustatė Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklėse ir, siekdama užtikrinti vienodą praktiką, atliko vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų paskirtų ekspertizių ir laboratorinių tyrimų bei jų išlaidų apmokėjimo 2020 metais analizę, laikome, kad priemonės tikslai pasiekti.


Siekiant įvertinti vartotojų švietimo priemonių rezultatyvumą, bus parengtas ir patvirtintas Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.

Teisingumo ministerija 2020-07-14 el. paštu informavo, kad siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Atsižvelgiant į tai, buvo priimtas teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymas Nr. 1R-218, kuriuo buvo papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo organizavimu ir koordinavimu. Pagrindiniai pakeitimai: 1) Valstybės institucijos turės kasmet pateikti Valstybinei vartotojų teisių apsaugos tarnybai informaciją apie vartotojų švietimo veiklą kartu su informacija apie kitą veiklą vartotojų teisių apsaugos srityje. 2) Aprašas papildytas nauju IV skyriumi, kuriame numatomas vartotojų švietimo koordinavimas. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba, gavusi informaciją apie valstybės institucijų planuojamą vykdyti vartotojų švietimo veiklą, kasmet iki kovo 1 d. parengs vartotojų švietimo veiklos planą, kuris bus skelbiamas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos interneto svetainėje. 3) Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktorius įpareigojamas patvirtinti vartotojų švietimo gaires, kuriose turėtų būti identifikuojami vartotojų švietimo poreikiai, planuojamos švietimo priemonės ir vertinami jų rezultatai. 4) Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet parengs ir teiks savivaldybių institucijoms apibendrintą informaciją apie priimtus ir (ar) pakeistus teisės aktus, susijusius su vartotojų teisių apsauga, taip pat parengs informacinę medžiagą vartotojams (rekomendacijas, atmintines ir kitus praktinius vartotojams patarimus), kurią savivaldybių institucijos paskelbs savo interneto svetainėse. 5) Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba taip pat rinks informaciją apie vartotojų asociacijų vykdomą vartotojų švietimą. Įgyvendinant Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašo nuostatas patvirtintos Vartotojų švietimo gairės (VTTAT direktoriaus 2020-09-07 įsakymas Nr. 1-196), surinkta informacija apie planuojamas vartotojų švietimo veiklas ir parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pateikta informacija apie vartotojų švietimo veiklas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).


Siekiant nustatyti, kad sprendimai dėl vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų yra viešai skelbiami, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03.  Šiuo įstatymu nustatyta, kad  Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nutarimai yra vieši ir skelbiami Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos interneto svetainėje


Statybos įstatymo 27 str. 5 d. 2 p. patikslinama, kokios statinio projekto dalys pateikiamos, norint gauti statybą leidžiantį dokumentą, kad projektą vertinantys subjektai galėtų tiksliau įvertinti planuojamą statyti statinį.

Priimtas Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1  straipsniais įstatymas 2021-05-20 Nr. XIV-340.


Siekiant nustatyti, kad Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos sprendimai dėl vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų yra privalomi, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

2021 m. rugsėjo 30 d priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAISĮSTATYMAS . Nr. XIV-550Šiuo įstatymu reglamentuota vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų nustatymo administracinė procedūra , nustatyta, kad VVTAT, išnagrinėjusi vartojimo sutartį dėl nesąžiningų sąlygų, priima nutarimą atsisakyti pripažinti arba pripažinti, kad vartojimo sutarčių sąlygos yra nesąžiningos ir įpareigoti pardavėją (paslaugų teikėją) netaikyti tokių sąlygų sudarant naujas vartojimo sutartis ir vykdant sudarytas vartojimo sutartis, numatyta atsakomybė (bauda) už vartojimo sutarčių sąlygų, kurios teismo sprendimu arba VVTAT nutarimu buvo pripažintos nesąžiningomis, taikymą.


Pagal LR susisiekimo ministro įsakymu patvirtintus kriterijus, apibrėžiančius uosto funkcinę paskirtį atitinkančią  veiklą (5.1 priemonė), parengta ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinta tvarka ir aplinkybės, kurioms esant uosto žemės nuomos sutartyse nurodoma konkreti uosto funkcinę paskirtį atitinkanti veikla.

AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija direktoriaus 2024-02-15 Nr. V-37 patvirtintas konkrečios uosto funkcinę paskirtį atitinkančios veiklos, nuomininko naudojamame uosto žemės sklype, nustatymo komisijos darbo reglamentas.


Siekiant nustatyti, kokios valstybės ir savivaldybių institucijos turi organizuoti vartotojų švietimą ir užtikrinti šių institucijų vykdomo vartotojų švietimo koordinavimą, bus parengtas ir patvirtintas Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.

Teisingumo ministerija informavo, kad siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Atsižvelgiant į tai, buvo priimtas teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymas Nr. 1R-218, kuriuo buvo papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo koordinavimu, numatant, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet iki kovo 1 dienos parengia vartotojų švietimo veiklos planą, kuriame nurodo vartotojų švietimo prioritetines sritis, priemones ir vartotojų švietimą vykdančias institucijas, taip pat numatyta, kad vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (VVTAT 2020-09-07 įsakymu Nr. 1-196). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk) bei atlikta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pristatyta praėjusių metų vykdyta vartotojų švietimo veikla (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).


Siekiant pagerinti vartotojų informavimą, bus parengtas ir patvirtintas vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.

Siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas pakeistas teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-218, jame numatant, kad Vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba parengė, suderino su atsakingomis institucijomis bei Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus 2020 m. rugsėjo 7 d. įsakymu Nr. 1-196 „Dėl vartotojų švietimo gairių patvirtinimo“ patvirtino Vartotojų švietimo gaires, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/30679400f26311eaa12ad7c04a383ca0).


Siekiant skatinti pardavėjus ir paslaugų teikėjus tenkinti vartotojų pagrįstus reikalavimus, vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų sprendimų dėl ginčo esmės, kai tenkinami vartotojų reikalavimai, finansinio poveikio pardavėjams, paslaugų teikėjams peržiūra. Prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

2021 m. rugsėjo 30 d. priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03.  Šiuo įstatymu nustatyta, kad pardavėjas, paslaugų teikėjas turi atlyginti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos patirtas ginčo nagrinėjimo išlaidas proporcingai patenkintų vartotojo reikalavimų daliai.


Siekiant sudaryti palankias sąlygas socialiniams partneriams, ypač vartotojų asociacijoms, organizuoti vartojimo ginčų neteisminį sprendimą, sumažinant Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nagrinėjamų vartojimo ginčų kiekį, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.

2020 m. sausio 14 d. Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos  sąlygos įgaliotosioms vartotojų asociacijoms atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) ir finansuoti tokią įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą.


Atlikti žmogiškųjų išteklių poreikio (įskaitant Utenos ekspertinio skyriaus 1 ir 2 poskyrių, įvertinus lovų užimtumo tendencijas) analizę.


Peržiūrėti VMI teisės aktus ir papildyti nuostata, kad, rengiant viešųjų pirkimų dokumentus, atsparumo įsilaužimams testavimo viešojo pirkimo dokumentuose turi būti nurodyta, kad testavimas turi būti atliekamas remiantis OWASP (atsižvelgiant į skirtą finansavimą).

Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 18 d. įsakymu Nr. V-272 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2017 m. gegužės 8 d. įsakymo Nr. V-247 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų komponentų pažeidžiamumų valdymo“ pakeitimo“ įtvirtinta, jog rengiant viešųjų pirkimų dokumentus, atsparumo įsilaužimams testavimo viešojo pirkimo dokumentuose turi būti įtrauktas reikalavimas, kad testavimas turi būti atliekamas remiantis OWASP (30 punktas).


Informuoti savivaldybių švietimo padalinių vadovus ir savivaldybių bei valstybinių bendrojo ugdymo mokyklų vadovus apie galimybę naudotis licencijomis, pvz., Microsoft Office 365 A3 (priemonė įgyvendinama kasmet).


Siekiant užtikrinti informacijos iš institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, surinkimą ir apibendrinimą, bus parengtas ir patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas.

Teisingumo ministerija 2020-03-18 raštu Nr. (1.18E) 7R-1714 informavo, kad patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-82), kuriame nustatyta Vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos valstybės ir savivaldybių institucijų, įgyvendinančių savo funkcijas vartotojų teisių apsaugos srityje, veiklos koordinavimo tvarka. Apraše numatyta, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba surinks iš institucijų informaciją apie numatomas teisėkūros iniciatyvas, priemones ir veiksmus, įtrauktus į planavimo dokumentus, jų kompetencijos srityje iškilusius probleminius klausimus, pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugos tobulinimo ir kitą aktualią informaciją. VTTAT, apibendrinusi gautą informaciją, parengs vartotojų teisių apsaugos būklės ir vartotojų teisių apsaugos institucijų veiklos metinę apžvalgą, kuri bus skelbiama VVTAT interneto svetainėje ir pristatoma bei aptariama Tarybos posėdyje. Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu, parengta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).


Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos pareigos viešinti informaciją apie nustatytus vartotojų ekonominių interesų pažeidimus ir pareigos pateikti informaciją galimai nukentėjusiems vartotojams apie vartotojų teisės į pažeistų teisių gynimą įgyvendinimo tvarką, nustačius vartojimo sutarčių nesąžiningas sąlygas ir nesąžiningą komercinę veiklą, nustatymas.

Įgyvendinant 2 priemonę, 2019-12-18  Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2019-04-10 įsakymas Nr. 1-128) papildytas nuostata, kad  kartu su tarnybos nutarimais dėl nesąžiningų vartojimo sutarčių sąlygų taikymo ir dėl Lietuvos Respublikos nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo pažeidimų tarnyba interneto tinklalapyje skelbia informaciją galimai nukentėjusiems vartotojams apie jų teisės į pažeistų teisių gynimą įgyvendinimo tvarką.


Vartotojų teisių apsaugos tarybos vaidmens stiprinimas, prie jos funkcijų įtraukiant ir institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, pateiktos informacijos ir šių institucijų veiklos bei rezultatų vertinimą. Įgyvendinant šią priemonę, bus pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos nuostatai.

Teisingumo ministerija 2020-03-18 raštu Nr. (1.18E) 7R-1714 informavo, kad pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos (toliau - Taryba) nuostatai (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-80). Patikslintos Tarybos funkcijos, numatant, kad Taryba kasmet analizuoja ne tik vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų informaciją apie jų veiklą, bet ir jų veiklos rezultatus, įskaitant vartotojų asociacijų, gavusių valstybės finansinę paramą, veiklos įgyvendinimo rezultatus; teikia pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų ir vartotojų asociacijų veiklos tobulinimo ir (ar) koordinavimo; teikia pasiūlymus ministerijoms, institucijoms dėl teisės aktų, reglamentuojančių vartotojų teisių apsaugą, priėmimo ir keitimo; turi teisę gauti iš kitų vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų, suinteresuotų institucijų bei asmenų informaciją, reikalingą Tarybos funkcijoms vykdyti. Teisingumo ministro 2021-01-07 įsakymu Nr. 1R-2 Tarybos sudėtis papildyta įtraukiant daugiau vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų atstovus (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Lietuvos transporto saugos administracijos, Lietuvos ryšių reguliavimo tarnybos, Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir kt. institucijų atstovus). Vykdant patikslintas Tarybos funkcijas 2021-02-05 Tarybos posėdyje aptarti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos, vartotojų asociacijų vykdytų projektų rezultatai. Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kuri apsvarstyta Vartotojų teisių apsaugos tarybos 2021-05-28 posėdyje (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).


Aplinkos ministerija rengia Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Šiuo projektu siūloma papildyti keičiamo įstatymo 20 str. ir nustatyti: „Kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jei teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.“

Seimas 2021-01-12 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIV-158.Šio  įstatymo 20 str. 8 d. numatyta „Kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jeigu teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.“


Atsižvelgiant į nustatytus pakartotinus pažeidimus, dažniausiai užduodamus klausimus ar pasikeitusį reglamentavimą, parengti 10 gairių, rekomendacijų ir aplinkraščių savivaldybių administracijoms, statybos proceso dalyviams ir atestuojančioms organizacijoms statybos klausimais (tikslas – informuoti apie pažeidimus, jų priežastis, pasikeitusį reguliavimą, paaiškinti teisės aktų nuostatų taikymą siekiant vienodos praktikos priimant administracinius sprendimus statybos srityje).

Inspekcija iki 2021-07-03 iš viso parengė ir pateikė 11 gairių, rekomendacijų ir aplinkraščių dėl dažniausiai nustatomų pažeidimų, pasikeitusio reguliavimo ir vienodos praktikos taikymo.


Statybos įstatymo 28 str. pakeitimu siūloma atsisakyti deklaracijų apie neypatingų statinių statybos užbaigimą tvirtinimo Valstybinėje teritorijų planavimo ir statybos inspekcijoje ir perduoti šią funkciją ekspertizės rangovams.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Statybos įstatymo 28 str. pakeistos neypatingų statinių statybos užbaigimo tvirtinimo nuostatos.


Teikti pranešimus visuomenės informavimo priemonėms apie reikalavimus statybai.

2020 m. spaudai pateikta 15 pranešimų statybos tema.


Įgyvendinti gyventojų švietimo ir informavimo statybos klausimais projektą radijo stotyje, užtikrinant aktualios informacijos sklaidą ne mažiau kaip 100 eterių metu (Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos specialistai specialiose rubrikose atsako į radijo klausytojų klausimus, laidose klausytojai prevenciškai informuojami apie aktualų reglamentavimą, galimybes ginti pažeistas teises, jiems pristatoma, kur reikėtų ieškoti informacijos apie dominančiose teritorijose planuojamus statybos darbus).

Radijo stoties „Lietus“ eteryje ( 2019-02-11 -  2019-10-10) transliuoti 104 Inspekcijos inicijuoti pranešimai, skatinantys gyventojus pranešti apie pastebėtas galimai savavališkas statybas, supažindinantys visuomenę su statybos ir teritorijų planavimo srities teisiniu reguliavimu, informuojantys gyventojus apie galimybes aktyviau įsitraukti į aplinkos formavimo procesus, efektyviau ginti pažeistas teises


Atnaujinti VMI IS duomenų saugos nuostatus ir juose numatyti, kokiu periodiškumu saugos įgaliotinis atlieka supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolę.

Parengtas 2019 m. lapkričio 19 d. VMI prie FM viršininko įsakymasNr. 461 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2005 m. spalio 10 d. įsakymo Nr.V-197 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Duomenų saugos nuostatuose nustatyta, kad kontrolė turi būti atlikta ne rečiau kaip vieną kartą per ketvirtį.


Nustačius, kad iš dalies teisių / rolių rinkinių i.MAS teisės / rolės gali būti pašalintos neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų, šiuos teisių / rolių rinkinius atitinkamai pakoreguoti.

Įgyvendinant 2 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija (toliau - VMI) informavo, jog atlikus sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją, nustatė 24 tokius sudarytus teisių/rolių rinkinius („krepšelius“), kurie gali būti pašalinti neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų. i.MAS teisės / rolės buvo pašalintos.


Parengti ir patvirtinti įmonių anoniminės apklausos po Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) atlikto patikrinimo tvarką bei sukurti galimybes automatiniu būdu pateikti atsakymą VDI.

Lietuvos Respublikos vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2021-01-26 įsakymu Nr. EV-26 patvirtintas Anoniminės apklausos po Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos atliktų patikrinimų tvarkos aprašas. Anonimines apklausas numatoma vykdyti siekiant sužinoti Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) patikrintų įmonių, įstaigų ir organizacijų nuomonę apie įvykusio patikrinimo eigą, VDI inspektorių darbo kokybę ir tobulinti veiklą.VDI valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Pagal patvirtintą tvarką tikrintiems subjektams planuojama siųsti elektroninius laiškus su pasiūlymu anonimiškai atsakyti į apklausos po VDI atlikto patikrinimo anketos klausimus. Pasibaigus ketvirčiui, numatomas šių apklausų rezultatų automatinis apibendrinimas ir paskelbimas VDI interneto svetainėje.


Parengti ir patvirtinti tikrintinų objektų rizikingumo vertinimo kriterijus nustatantį tvarkos aprašą.

Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2020-03-25 įsakymu Nr. EV-81 patvirtintas Statybos objektų nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimams vykdyti atrankos aprašas, kuriame numatyta, kokiais rizikingumo vertinimo kriterijais remiantis bus sudaromi statybos objektų sąrašai planiniams patikrinimams. Iš viso patvirtinta 17 statybos objektų vertinimo kriterijų ir šių kriterijų rizikingumo balai (nuo 1 iki 10). Rizikingu laikomas ir į planinių patikrinimų sąrašą įtraukiamas statybos objektas, kuriam nustatytas rizikingumo balas yra 10 ir daugiau. Kas mėnesį VDI teritorinio skyriaus vedėjas patvirtina planine tvarka tikrintinų statybos objektų sąrašus ateinančiam mėnesiui.Aprašas reglamentuoja vertinimo kriterijus tik statybos objektų atrankai. Kitų sektorių (pvz.: miškininkystės, žemės ūkio, didmeninės ir mažmeninės prekybos ar kitų, kuriuose ūkio subjektas turi ne vieną veiklos vykdymo objektą ar tais atvejais, kai subjektai nėra atsirenkami) objektų atrankos kriterijų kitų sektorių objektų atrankai patvirtinti neplanuojama.


Kasmet, rengiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos pavaldžių bendrojo ugdymo mokyklų programų sąmatas, pateikti joms informaciją apie skiriamas mokymo lėšas, apskaičiuotas, vadovaujantis Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimu Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.


Pavaldžioms įstaigoms už priemonėms vykdyti skirtas lėšas bus nustatytas papildomas atsiskaitymas prie pavedimo įvykdymo ataskaitos, įpareigojant pateikti projektų išlaidas pagrindžiančius dokumentus.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2020 m. sudarytose lėšų naudojimo sutartyse su projektus įgyvendinančiomis pavaldžiomis įstaigomis numatė joms reikalavimą pateikti išlaidas pateisinančių dokumentų kopijas.


Sudaryta darbo grupė parengs dokumento projektą. Su mokyklos bendruomene suderintas dokumentas bus patvirtintas direktoriaus įsakymu.

Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Kauno r. Ilgakiemio mokyklos-darželio direktoriaus 2020-09-01 įsakymu Nr. V-34 patikslintas darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų sąrašas ir valandų veikloms mokyklos bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.


Atlikti įsigytų produktų panaudojimo analizę.


Organizuoti susitikimus su visų savivaldybių administracijų atstovais (susitikimų ir mokymų tikslas – pristatyti teisinius pokyčius, užtikrinti aktyvesnį bendradarbiavimą ir efektyvesnį savivaldybių konsultavimo procesą mažinant neteisėtų savivaldybių administracijų priimtų sprendimų skaičių, mokyti darbuotojus naudotis informacinių sistemų funkcijomis).

Inspekcija 2019 m. organizavo 3 susitikimus, kurių metu susitiko su 26 savivaldybių administracijų atstovais, 2020 m. organizavo 3susitikimus – susitiko su 24 savivaldybių  administracijų  atstovais, 2021 m. (iki liepos 8 d.)organizavo 3 susitikimus, kuriuose susitiko su 33 savivaldybių administracijų atstovais. Taigi,2019–2021 m. laikotarpiu inspekcija susitiko su visų Lietuvos savivaldybių administracijų atstovais(su kai kurių - ne po vieną kartą, o daugiau), dalyvaujančiais statybosir teritorijų planavimo procesuose.Inspekcija  treti metai į metinį veiklos planą ir padalinių metinius darbo planus įtraukia priemones, susijusias su mokymų renginių ir konferencijų savivaldybių administracijoms ir kitiems aplinkos formavimo procesų dalyviams organizavimu ir periodinių naujienlaikraščių, metodinių išaiškinimų ir gairių rengimu ir planuoja šią praktiką taikyti ir ateityje.


Papildyti Statybos įstatymo projektą: įtraukti nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Įtraukta nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.


Papildyti Statybos įstatymo projektą: įtraukti nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.Komentaras. Aplinkos ministerija parengė ir derina su suinteresuotomis institucijomis Statybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340;Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XII-459 4, 6, 8, 9, 10, 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymą Nr. XIV-341;Seimas 2021-01-12 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIV-158.


Rengti straipsnius ir skelbti juos Aplinkos ministerijos interneto svetainėje ir naujienų agentūros (BNS) puslapyje. Ministerija yra pasirašiusi sutartį su UAB „Kantar“, rinkos tyrimų grupe, teikiančią ministerijos vykdomos veiklos, kuri nušviečiama žiniasklaidoje, komunikacijos analizę.

Aplinkos ministerijos ir Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos interneto svetainėse paskelbta informacija, duoti interviu ir atsakyta į žiniasklaidos klausimus.


Siekiant aiškiau apibrėžti privalomus statinio projekto ekspertizės atvejus, keičiamas Statybos įstatymo 34 str.: aiškiau nustatyti projektų, kurių projekto ekspertizė privaloma, finansavimo šaltiniai. Siekiant geresnės atnaujinamų (modernizuojamų) projektų kokybės, 34 str. nustatoma, kad šiems projektams privaloma ekspertizė.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Pakeitus Statybos įstatymo 34 str. aiškiau apibrėžti statinio projekto ekspertizės privalomumo atvejai.


Siekiant užtikrinti tinkamą visuomenės informavimą apie numatomus statyti ar statomus statinius, Statybos įstatymo 27 str. papildytas 33 d., nustatančia prievolę informuoti visuomenę keičiant esminius statinio projekto sprendinius po statybą leidžiančio dokumento išdavimo.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Statybos įstatymo 27 str. papildytas 33 d., nustatančia prievolę informuoti visuomenę keičiant esminius statinio projekto sprendinius po statybą leidžiančio dokumento išdavimo.


Statybos įstatymo 27 str. 15-1 d. skirtingai interpretuojama, kokie dokumentai ir kokie asmens duomenys gali būti skelbiami. Aplinkos ministerija šiuo metu šią įstatymo dalį tikslina, atsisakoma statybos techniniuose reglamentuose nurodytų subjektų rašytinių pritarimų statinio projektui viešinimo ir numatytas sąrašas pareigybių, kurių asmens duomenis galima skelbti.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Pakeitus Statybos įstatymo 27 str. atsisakyta statybos techniniuose reglamentuose nurodytų subjektų rašytinių pritarimų statinio projektui viešinimo ir numatytas sąrašas pareigybių, kurių asmens duomenis galima skelbti.


Statybos įstatymo 27 str. 16 d. papildoma 4 p., kuriame, siekiant sumažinti galimas neigiamas pasekmes dėl netinkamo visuomenės informavimo, numatoma, kad statybą leidžiantis dokumentas negali būti išduodamas, jei apskųsta visuomenės informavimo apie numatomą statinių statybą procedūra ar joje priimti sprendimai.

Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir  įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340.


Patvirtinti trūkstamas medicinos normas.

2019 m. parengtos ir sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtintos trijų gydytojų specialybių medicinos normos: „MN 164:2019 Vaikų infekcinių ligų gydytojas“; „MN 168:2019 Gydytojas vaikų reumatologas“; „MN 146:2019 Plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos gydytojas“. Pagal ministerijos medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planus 2020 m. atnaujinta 17 Lietuvos medicinos normų ir priimti jų pakeitimai, 2021 m. I pusm. – 14 medicinos normų pakeitimai.


Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos atvirų duomenų portale patogiu vartotojui formatu atverti duomenis apie inspekcijos atliktų planinių patikrinimų ir reidų rezultatus.

Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos viršininko 2019-12-04 įsakymu Nr. 1V-201  patvirtintas Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos duomenų atvėrimo tvarkos aprašas, kuriuo nustatyti atvirų duomenų rinkiniai ir jų atvėrimo veiklos organizavimo, koordinavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesai. Duomenys atverti pagal Inspekcijos veiklos sritis, pateikiant informaciją ne tik apie statybos ir ūkio subjektų planinių patikrinimų ir reidų (surašytų savavališkos statybos aktų interaktyvus žemėlapis) rezultatus, bet ir kitus duomenis, kurie gali būti aktualūs vartotojams pakartotinai naudoti. Plačiau susipažinti su atvirais duomenų rinkiniais galima Inspekcijos interneto puslapyje (http://vtpsi.lrv.lt/lt/atviri-duomenys-1)"


Apmokytų naujokų rodiklis per metus ne mažiau kaip 80 proc.

2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė mokymų rezultatų duomenis, kuriais remiantis 2020 m. apmokytų naujokų rodiklis per metus siekė 80 proc. Skaičiuojant rodiklį nebuvo įtraukti darbuotojai, kurie 1-3 mėn. laikotarpyje nuo atėjimo dirbti buvo atleisti ir darbuotojai, kurie atėjo dirbti 2020 m. gruodžio mėnesį, jų mokymai numatyti 2021 m.


1. i.MAS duomenimis paremtus rizikos modelius integruoti į vykdomą i.KON projektą bei vystant Audito IS - terminas.  Sukurti ne mažiau kaip 20 automatinių rizikos vertinimo taisyklių, naudojant i.MAS duomenis.

2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė i.KON bandomosios eksploatacijos rezultatus. Remiantis pateiktais bandomosios eksploatacijos duomenimis: 2020-12-28 baigta i.KON sistemos bandomoji eksploatacija, suprojektuota 20 automatinių rizikos vertinimo taisyklių, naudojant i.MAS duomenis. Dauguma taisyklių sudėtinės ir naudoja daugiau kaip vieną rizikos požymį.Taip pat 2 tokios rizikos taisyklės įgyvendintos vystant Audito IS-terminas.


Atlikti sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją.

Įgyvendinant 1 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikta sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, revizija. Nustatyta 100 sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės.


Atlikti žinių patikrinimo testus. Žinių lygis ne mažiau kaip 4 balai (5 balų sistemoje).

2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė atliktus duomenų saugos žinių patikrinimo testus 2020 m. Remiantis pateiktais duomenimis, žinių lygis 2020 m. siekė 4,21 balo (5 balų sistemoje).