Atsižvelgiant į i.KON posistemio funkcionalumus, optimizuoti VMI veiklą, peržiūrint VMI vykdomus atrankos, stebėsenos ir kontrolės procesus.

Valstybinė mokesčių inspekcija patvirtino Analizės ir mokestinės rizikos vertinimo procedūrų vadovą (2020-06-30 įsakymas V-289), kuriame atlikti procedūrų pakeitimai, atsisakyta dalies vykdytų atskirtų procedūrų, atsižvelgiant į rizikų vertinimo ir stebėsenos organizavimo pokyčius, kuriuos įtakoja i.KON sistemos sukūrimas. 2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė i.KON bandomosios eksplotacijos rezultatus. Pradėjus veikti i.KON sistemai:- atsisakyta dalies rankiniu būdu vykdytų atrankų sudarymo (pvz., PVM deklaracijų ir PVM sąskaitų-faktūrų registro neatitikimų nustatymo);- i.KON priemonėmis pradėtas vykdyti automatinis užduočių stebėsenos veiksmams paskirstymas darbuotojams, atsižvelgiant į darbuotojų specializaciją, kas išspręs skirtingo AVMI darbo krūvio problemą - dirbama su rizikingiausiais mokesčių mokėtojais Lietuvos mastu, neatsižvelgiant į teritorinį priskyrimą;- i.KON posistemis ir nustatytos rizikos yra prieinamos ne tik stebėsenos, bet ir kontrolės veiksmus atliekantiems darbuotojams.


Bendradarbiaujant su Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos parengti Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos patobulinimus, kurie užtikrintų galimybę formuoti globojamų (rūpinamų) vaikų sąrašą ne tik pagal globos (rūpybos) rūšis ir formas, bet ir išskirstyti formą „šeimoje“ pagal CK 3.264 str. 5 d. 1–3 p., taip pat formuoti laikinai globojamų (rūpinamų) vaikų sąrašą.

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2023 m. sausio mėnesį pateikė poreikį, kurio pagrindu papildyta techninė specifikacija dėl galimybės formuoti ataskaitas apie laikinai globojamus (rūpinamus) vaikus. Tuo tarpu duomenys pagal CK 3.264 str. 5 d. 1-3 p (pas giminaičius; pas emociniais ryšiais susijusius asmenis; pas vaiko brolį / seserį įvaikinusius asmenis)., išskaidymą - SPIS yra renkami ir kaupiami, todėl užbaigus vykdomą SPIS vitrinų modulio modernizavimą, kaip ir anksčiau bus viešai prieinami.


Atlikti tarpinį i.MAS projekto poveikio vertinimą.

Valstybinė mokesčių inspekcija atliko visus tarpinius (3 iš 3 numatytų kasmet, iki 2022 m.) i.MAS projekto poveikio vertinimus. 2022-07-01 atlikus tarpinį vertinimą nustatyta, kad iš 14 vertinimo kriterijų: 11 kriterijų pilnai pasiekti,  2 kriterijai beveik pasiekti (pasiekimo procentas 92 proc. ir 99 proc., daliniam pasiekimui įtakos turėjo COVID-19 pandemija), 1 kriterijaus skaičiavimo atsisakyta dėl pasikeitusios PVM prievolės struktūros.


Pakeisti i.MAS nuostatus ir juose išsamiai reglamentuoti duomenų panaudojimo tikslą.

Parengtas 2019 m. gruodžio 18 d. VMI prie FM viršininko įsakymas Nr. VA-104 „Dėl Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2015 m. balandžio 28 d. įsakymo Nr. VA-30 „Dėl Išmaniosios mokesčių administravimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Pakeisti i.MAS nuostatai, kuriuose išsamiai reglamentuotas asmens duomenų tvarkymo tikslas.


Atlikti pakeitimus / papildymus VMI teisės aktuose ir juose reglamentuoti duomenų nuasmeninimo procedūras.

Reglamentuotos duomenų nuasmeninimo procedūros: Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2020-06-15 įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018-06-08 įsakymu Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ atnaujintas duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelis - taisyklės papildytos nauju skirsniu „Duomenų nuasmeninimas ir pseudonimų suteikimas“.


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei, prireikus – parengti ir pateikti Vyriausybei atitinkamų teisės aktų projektus.

Vidaus reikalų ministerija, atlikusi valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas – peržiūrą, pasiūlė Vyriausybei atsisakyti šios funkcijos, nes tokia veikla įvertintina ne kaip atskira funkcija, kurią atlikdamos savivaldybės turi įstatymų nustatytą sprendimų iniciatyvos teisę ir kuri turi būti finansuojama specialiosios tikslinės dotacijos lėšomis pagal šių lėšų apskaičiavimo metodiką. 2020-11-10 priimtu Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 4, 7, 12, 13, 14, V15, 16, 19, 20, 24, 26, 27, 29, 32, 32-1, 33, 35-1, 53 straipsnių, devintojo skirsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 15-1 straipsniu įstatymu Nr. XIII-3380, įsigaliosiančiu 2021-01-01, pripažintas netekusiu galios Vietos savivaldos įstatymo 7 straipsnio 20 punktas - atsisakyta valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos „dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas“.


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių savarankiškosios funkcijos – socialinių paslaugų planavimas ir teikimas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2018 m. pasiūlė Vyriausybei nustatyti, kad socialinės globos asmenims su sunkia negalia teikimas yra savarankiškoji savivaldybės funkcija, finansuojama iš savivaldybių biudžetų lėšų. Tam ministerija buvo parengusi Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 2, 13 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektus.  Nepritarus Lietuvos savivaldybių asociacijai, šios valstybinės funkcijos priskyrimo savarankiškajai savivaldybių funkcijai buvo atsisakyta.2019 m. atlikusi savivaldybių savarankiškosios funkcijos - socialinių paslaugų planavimas ir teikimas - peržiūrą, ministerija pasiūlė Vyriausybei praplėsti savivaldybių kompetenciją socialinių paslaugų srityje ir parengė naujus Socialinių paslaugų ir Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektus, kurie priimti 2020 m. Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-05-21 Nr. XIII-2945)  savivaldybės įpareigotos organizuoti socialines paslaugas asmenims (šeimoms), finansuoti socialinę priežiūrą ir socialinę globą, sudarydamos sutartis su akredituotą socialinę priežiūrą teikiančia socialinių paslaugų įstaiga ar socialinės globos įstaiga dėl asmeniui (šeimai) teikiamų socialinių paslaugų išlaidų finansavimo, jeigu šias įstaigas pasirenka pats socialinių paslaugų gavėjas (globėjas, rūpintojas), kiti teisėti asmens atstovai ir jeigu šioms paslaugoms nustatytas asmens (šeimos) socialinių paslaugų poreikis. Šio įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-11-05 Nr. XIII-334) savivaldybės ir socialinių paslaugų įstaigos įpareigotos interneto svetainėse viešinti  informaciją apie teikiamas socialines paslaugas, jų kainas, licencijuotas įstaigas, jose esamą vietų skaičių, nustatytos licencijų išdavimo sąlygos. Įgyvendinant įstatymų nuostatas, ministerija parengė poįstatyminius teisės aktus: socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-06-30 įsakymu Nr. A1-622 patvirtino Socialinės priežiūros akreditavimo  tvarkos aprašą, o 2020-07-10  įsakymu Nr. A1-658 - Akredituotos vaikų dienos socialinės priežiūros tiekimo reikalavimus ir rekomendacijas. Nuo 2021 m. savivaldybėms bus pervestos valstybės biudžeto lėšos akredituotai vaikų dienos socialinei priežiūrai iš dalies organizuoti, teikti ir administruoti.   Vietos savivaldos įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-05-21 Nr. XIII-2946) patikslinta savarankiškosios savivaldybių funkcijos formuluotė, ji suderinta su Socialinių paslaugų įstatyme nustatyta savivaldybių kompetencija.Siekiant padėti savivaldybėms geriau įgyvendinti savarankiškajai funkcijai priskirtą socialinių paslaugų planavimo ir organizavimo procesą, ministerija parengė ir pateikė suintegruotoms institucijoms derinti Vyriausybės 2006-11-15 nutarimo Nr. 1132 „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą (TAIS Nr. 20-14935). Nutarimo projektu patikslinami socialinių paslaugų planavimo procese dalyvaujantys subjektai, nurodoma, kokia informacija remiantis savivaldybės gali nustatyti gyventojų socialinių paslaugų poreikius. Gavus suinteresuotų institucijų pastabas ir patikslinus projektą, ministerija jį teiks Vyriausybei.


„Mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos apraše“ bus nustatyti veiklų sąrašas ir valandų bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.

Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Raseinių Viktoro Petkaus pagrindinės mokyklos direktoriaus 2020-08-28 įsakymu Nr. V-24-108 patvirtintas Raseinių Viktoro Petkaus pagrindinės mokyklos darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų sąrašas ir valandų mokyklos bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.


Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše įtvirtinti reikalavimus fiziniam pagalbos prieinamumui užtikrinti ir susieti juos su Valstybės biudžeto lėšų specializuotai kompleksinei pagalbai teikti poreikio nustatymo, šių lėšų planavimo, paskirstymo, pervedimo, naudojimo, atsiskaitymo už panaudotas valstybės biudžeto lėšas tvarkos apraše numatyta apmokėjimo už SKPC pagalbą tvarka.

2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 patvirtinto Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse, siekiant užtikrinti fizinį pagalbos prieinamumą,   numatyti reikalavimai dėl pagalbos Centrų patalpų, taip pat,  apibrėžta konsultanto funkcija pasiūlyti tinkamiausią būdą asmeniui specializuotai kompleksinei pagalbai gauti.


Įgyvendinant 2023–2025 m. Strateginiame veiklos plane įtrauktą Socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonę Nr. 09-003-02-02-08, patvirtintą 2022-09-29 įsakymu Nr. A1-648 „Dėl 2021–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonės Nr. 09-003-02-02-08 „Plėtoti efektyvios prevencijos ir pagalbos smurto artimoje aplinkoje sistemą, stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą”, vykdyti priemones, skirtas ugdyti viešojo sektoriaus darbuotojų, SKPC darbuotojų kompetencijas, padedančias atpažinti smurtą ir ugdančias gebėjimus nukreipti ir/ar tarpininkauti asmenims besikreipiantiems pagalbos į atitinkamas institucijas.

Ministerija informavo, kad šiuo metu vyksta pažangos priemonės veiklų - mokymų apie ekonominį smurtą, bendrųjų mokymų apie smurtą viešųjų pirkimų procesas, kuri koordinuoja ESFA. Pasiūlymo pateikimo terminas baigėsi 2024 m. spalio 7 d.  Planuojama, kad 2025 m. pirmoje pusėje bus pradėtos vykdyti numatytos veiklos. Priemonėje numatyta organizuoti bendruosius mokymus 6 tikslinėms grupėms: (1)  Valstybės ir savivaldybių institucijų ir jų įstaigų darbuotojai, dirbantys: apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje srityje; smurto artimoje aplinkoje prevencijos srityje; (2)  Savivaldybių smurto artimoje aplinkoje prevencijos komisijų nariai; (3) Specializuotą kompleksinę pagalbą teikiantys specialistai; (4) Smurtinio elgesio keitimo paslaugas teikiantys specialistai; (5) Socialinių paslaugų srities darbuotojai; Priemonės siekiai: atsižvelgiant pagal tikslinių grupių ypatumus, suorganizuoti jiems tematiškai skirtus mokymus, kurie kelia kompetencijas užtikrinant apsaugą nuo smurto arba keičiant smurtinį elgesį. Numatytos mokymų temos: Baziniai tarpinstituciniai mokymai apie smurtą; Mokymai medicinos srities darbuotojams apie seksualinį smurtą; Mokymai apie smurtą SKPC specialistams; Mokymai Savivaldybių smurto artimoje aplinkoje prevencijos komisijų nariams (3 etapų mokymai); Mokymai smurtinio elgesio paslaugas teikiantiems specialistams (2 dalių); Baziniai tarpinstituciniai mokymai apie ekonominį smurtą; Ekonominio įgalinimo mokymai.


Parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų informacinių išteklių aprašą, jo priede nurodyti ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų valdomas IS ir registrus, jų sąveikumui užtikrinti skirtą Vidaus reikalų integracinę platformą, telekomunikacijų tinklus.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2022-05-12 įsakymu Nr. 1V-369 patvirtintas Vidaus reikalų informacinių išteklių aprašas. Aprašo priede nurodytos ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų valdomos informacinės sistemos ir registrai, kurių  sąveikumui užtikrinti skirta Vidaus reikalų integracinė platforma ir telekomunikacijų tinklai (Vidaus reikalų telekomunikacinis tinklas ir Saugusis valstybinis duomenų perdavimo tinklas).


Nustatyti viešųjų pirkimų politikos tikslus, uždavinius ir rodiklius.

Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardintas prioritetas – efektyvus lėšų panaudojimas ir už jas įsigytų prekių, paslaugų ar darbų aukšta kokybė. Siekiant šio prioriteto išskirtos pagrindinės probleminės viešųjų pirkimų sistemos sritys, kurioms dėmesį turėtų skirti viešųjų pirkimų politiką formuojančios, įgyvendinančios ir viešųjų pirkimų sistemoje dalyvaujančios institucijos:•Viešųjų pirkimų praktika yra orientuota į pirkimo procedūras, o ne į galutinį rezultatą;•Verslas neišnaudoja galimybių prekes, paslaugas ir darbus pasiūlyti viešajam sektoriui.


Nustatyti viešųjų pirkimų politikos prioritetų, tikslų, uždavinių ir rodiklių įgyvendinimo koordinavimo, kontrolės ir tobulinimo mechanizmą.

Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardinti šie tikslai:•Daugiau tiekėjų, dalyvaujančių viešuosiuose pirkimuose – konkurencingesnės prekės, paslaugos ir darbai viešajam sektoriui;•Pasikeitęs viešųjų pirkimų sistemos dalyvių požiūris į viešuosius pirkimus – didesnis dėmesys galutiniam pirkimo rezultatui, nuo kurio priklauso visuomenei teikiamų paslaugų kokybė;•Prioritetas ne pigiausiam, o kokybiškiausiam ir geriausiai perkančiosios organizacijos poreikį atitinkančiam produktui;•Automatizuoti ir standartizuoti procesai – paprastesni ir greičiau atliekami pirkimai;•Lengvai suprantami ir prieinami pirkimų duomenys – dar daugiau skaidrumo viešųjų pirkimų sistemoje, galimybė įsivertinti pasiektus rezultatus ir palyginti juos su kitų pirkimų vykdytojų rezultatais.Minėtame dokumente taip pat išsamiai aprašomi veiksmai (uždaviniai), kurie bus atliekami siekiant šių tikslų. Atliekamų uždavinių veiksmingumas vertinamas rodikliu: Perkančiųjų organizacijų, kurios pagal VPT skelbiamos švieslentės rodiklius vertinamos gerai, dalis procentais – didėja 10 % kasmet.


Vidaus reikalų ministro 2018-05-29 įsakymu Nr. 1V-388 buvo atnaujinti Lietuvos nacionalinės Šengeno informacinės sistemos (N.SIS) nuostatai.


Vidaus reikalų ministro 2016-09-14 įsakymu Nr. 1V-640 buvo atnaujinti Sertifikatų valdymo informacinės sistemo (SVIS) nuostatai.


Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše įtvirtinti reikalavimus dėl SKPC veiklos į(si)vertinimo mechanizmo naudojimo.

2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 patvirtintame Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos apraše ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse  23 punkte įtvirtinta, jog pasibaigus kalendoriniams metams, iki kitų kalendorinių metų sausio 5 d., SKPC privalo SPPD informacinėje sistemoje pateikti informaciją apie veiklos kokybės įsivertinimą.


Atlikti VMVT gautų ir ištirtų skundų analizę, įvertinant skundų nagrinėjimo kriterijų, kuriais vadovaujamasi nustatant jų rizikingumo lygį taikymą ir atnaujinti kokybės sistemos programą SK-1-1, kad užtikrinti tikslesnį skundų priskyrimą reikšmingai ar vidutinei rizikos grupei.

Atlikta VMVT gautų ir ištirtų skundų analizė,  įvertinant skundų nagrinėjimo kriterijų, kuriais vadovaujamasi nustatant jų rizikingumo lygį taikymą.Nuo 2024 m. rugpjūčio mėn. įdiegta automatizuota skundų rizikos vertinimo  sistema, kiekvienas vartotojo pranešimas automatiškai įvertinamas pagal nustatytus kriterijus. Rengiamas pranešimų valdymo proceso aprašas, kuris pakeis kokybės sistemos programą SK-1-1.


Įgyvendinus Valstybės kontrolės pateiktas rekomendacijas, atlikti vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų auditą.

Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebima ir vertinama informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklė: 2019 m. Vidaus reikalų ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius pradėjo vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų vidaus auditą, 2020-2021 m. buvo įsigytos Informatikos ir ryšių departamento informacinių technologijų Informacijos saugumo valdymo sistemos vidaus audito paslaugos, 2020-2022 m. nepriklausomų auditorių atliktas atitikties standarto ISO/IEC 27001:2013 ir LST EN ISO/IEC 27001:2017 reikalavimams priežiūros auditas (sertifikatas Nr. TIC 15 121 19119 galioja iki 2025-06-23).


Savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos pokyčių kryptis siūlyti įtraukti į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą

Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reikšmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reikšmė).


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: atlikti Bazinių paslaugų šeimai pakete nustatytų paslaugų prieinamumo užtikrinimo savivaldybėse stebėseną.

2021-03-15 Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (SADM) informavo, kad Bazinį paslaugų šeimai paketą sudaro keturiolika svarbiausių bazinių paslaugų socialinėje, sveikatos, švietimo, kultūros bei teisinėje srityse, apimančių įvairaus amžiaus tarpsniuose esančius asmenis (šeimos narius). Šių paslaugų teikimą savo teritorijoje bei jų prieinamumą privalo užtikrinti visos Lietuvos savivaldybės.   Atliekant Bazinių paslaugų šeimai pakete nustatytų paslaugų prieinamumo užtikrinimo savivaldybėse stebėseną, duomenys buvo gauti iš atitinkamas paslaugas kuruojančių institucijų (Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos, Kultūros ministerijos, Teisingumo ministerijos, Jaunimo reikalų departamento). SADM pateikė Baziniame paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų prieinamumo vertinimo stebėsenos rezultatus.2021-04-15 informavo, kad pagal Vyriausybės programos priemonių plane numatytos 3.1.2. priemonės „Parengti ir patvirtinti Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimų projektą, reglamentuojančius paslaugų šeimai, įskaitant prevencines socialines paslaugas, prieinamumo didinimą“ turinį bus siekiama į Socialinių paslaugų įstatymą įtraukti naują socialinių paslaugų rūšį – prevencines paslaugas, kur viena iš tokių paslaugų bus kompleksinės paslaugos šeimai. Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimu siekiama gerinti paslaugų prieinamumą, t. y., kad kompleksinės paslaugos šeimai būtų prieinamos kiekvienoje savivaldybėje kuo arčiau asmens (šeimos) gyvenamosios vietos arba asmens (šeimos) gyvenamojoje vietoje ir organizuojamos vieno langelio principu. Ši priemonė prisidės prie efektyvesnio bazinių paslaugų šeimai prieinamumo.Atsižvelgiant į stebėsenos rezultatus, SADM numato tobulinti Baziniame paslaugų šeimai pakete (Vyriausybės nutarimas „Dėl Bazinio paslaugų šeimai paketo patvirtinimo“, 2019-06-19 Nr. 618) numatytų bazinių paslaugų teikimo kriterijų aprašymo turinį, siekiant efektyvesnio praktinio ir nuolatinio paslaugų teikimo prieinamumo vertinimo.


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: pateikti paraišką dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 10 prioriteto „Visuomenės poreikius atitinkantis ir pažangus viešasis valdymas“ priemonių lėšomis finansuojamo projekto, kurio tikslas – nustatyti savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūros kriterijus, sritis ir būdus. Patvirtinus finansavimą – įgyvendinamas projektas. Nepatvirtinus projekto finansavimo, numatyti kitus priemones ir būdus sisteminei savivaldybių funkcijų peržiūrai atlikti.

Vidaus reikalų ministerija 2020-11-23 informavo, kad vykdant Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis bendrai finansuojamo 2020-05-21 projekto „Efektyvios ir rezultatyvios savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos sukūrimas“ sutarties Nr. 10.1.1-ESFA-V-912-01-0038/1S-170  (veiksmų programos 10 prioriteto „Visuomenės poreikius atitinkantis ir pažangus viešasis valdymas“ Nr. 10.1.1-ESFA-V-912 priemonė „Nacionalinių reformų skatinimas ir viešojo valdymo institucijų veiklos gerinimas“), pasirašytos tarp Europos socialinio fondo agentūros ir Vidaus reikalų ministerijos, įgyvendinimą, yra numatyta atlikti tiek savivaldybių savarankiškųjų, tiek ir valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) funkcijų peržiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad siūlymai dėl konkrečių funkcijų priskyrimo atitinkamam viešosios valdžios lygmeniui turi būti objektyviai pagrįsti, įgyvendinant šį projektą numatyta atlikti įvairių savivaldybių veiklos sričių socialinę-ekonominę analizę, kurios rezultatas – metodikos dėl funkcijų priskyrimo atitinkamam lygmeniui parengimas bei šios metodikos aprobavimas (įtvirtinimas teisės akte). Projektui patvirtintas finansavimo, jo pabaiga – 2022 m.


Vidutinio laikotarpio veiksmai ir priemonės: priimtas sprendimas dėl horizontaliojo pokyčių viešajame sektoriuje prioriteto – savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos peržiūros – įtraukimo į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą.

Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reišmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reišmė).


„RB Rail AS“ turi užbaigti sutartį dėl integruotos projekto programinės įrangos, skirtos planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui.Siektinas rezultatas: Įdiegta integruota rizikos valdymo sistema.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario mėn. delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.Šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6.


Vidutinio laikotarpio veiksmai ir priemonės: atsižvelgiant į savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūros rezultatus, inicijuoti, parengti ir pateikti Vyriausybei pokyčiams reikalingų įstatymų, reglamentuojančių savivaldybių vykdomas funkcijas, pakeitimų projektai.

Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra bei neparengti pokyčiams reikalingų įstatymų, reglamentuojančių savivaldybių vykdomas funkcijas, pakeitimų projektai.


Įdiegti integruotą projektų programinę įrangą, skirtą planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui, kuri sudarys sąlygas sukurti integruotą rizikos valdymo sistemą.Siektinas rezultatas: Įdiegta integruota rizikos valdymo sistema.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)Šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6.


„RB Rail AS“ turi užbaigti sutartį dėl integruotos projekto programinės įrangos, skirtos planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui.Siektinas rezultatas: Persvarstyta projektų ataskaitų teikimo sistema.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario 4 d. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis.


Atsižvelgiant į patikslintą kompetenciją kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos srityje atitinkamos ministerijos turi peržiūrėti esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus, juos suderinti ir patvirtinti trūkstamas nuostatas ir metodinius dokumentus.

Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms, priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, juos apibrėžiant viename teisės akte, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas:1) LRV  2023-07-19 nutarimas Nr. 573 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“;2) LRV 2023-07-19 nutarimas Nr. 574 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ ;3) LRV 2023-07-19 nutarimas Nr. 575 „„Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924.


Žemės ūkio ministerija keis Bendradarbiavimo su partneriais tvarkos aprašą, numatydama kriterijus, kuriais vadovaujantis socialiniai partneriai pagal veiklos sritis bus kviečiami į teisėkūros formavimui skirtas darbo grupes.

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2024-05-17 įsakymu Nr. 3D-405 pakeistas ,,Bendradarbiavimo su partneriais tvarkos aprašas".


Sukurti CPO LT elektroninio katalogo naudotojų ir potencialių naudotojų (perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų) standartizuotas apklausų formas, nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, parengti tvarką, kuri detalizuotų, kokiu periodiškumu ir kokia informacija yra surenkama, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, nustatytų atsakingus asmenis.

CPO LT parengė ir direktoriaus įsakymu patvirtino naują pagrindinės veiklos procesą C07, kuriame susistemintos CPO LT vykdomų apklausų procesų ir tvarkų schemos, nustatyti terminai, eiga, atsakingi procesų šeimininkai bei patvirtinti apklausų formų projektai. Įgyvendinant rekomendaciją patvirtintas subprocesas C0705, kuriame atskira srauto diagrama ir tvarka reglamentuoja elektroninio katalogo naudotojų ir potencialių naudotojų (perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų) apklausų vykdymo tvarką bei atsakingus asmenis. Tai aiškiai apibrėžia grįžtamojo ryšio valdymo eigą, apimančią duomenų rinkimą, surenkamos informacijos pobūdį, analizės atsakomybes bei tolesnių veiksmų planavimą. Parengta tvarka yra pilnai integruota į CPO LT vadybos sistemų apimtį ir užtikrina metodinį nuoseklumą bei atsekamumą. Ypatingas dėmesys skirtas potencialių klientų nuomonei ir poreikių išgryninimui, siekiant didinti įsitraukimą bei plėsti paslaugų vertės pasiūlą. Sukurta elektroninė apklausos forma yra viešai prieinama adresu https://katalogas.cpo.lt/katalogas/ ir nuolat pasiekiama visiems potencialiems CPO LT klientams.


Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, praplečiant asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų kokybės rodiklius nustatant, kad jie būtų analizuojami, vertinami, palyginami ir viešinami.

Sveikatos apsaugos ministras kiekvienais metais įsakymu tvirtinta Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinas reikšmes. Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, palyginimo rezultatai paskelbiami Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje ne vėliau kaip iki einamųjų metų birželio 1 d. (https://sam.lrv.lt/lt/administracine-informacija/aspi-veiklos-rezultatu-vertinimas/aspi-veiklos-rezultatu-vertinimo-ataskaitos).


Aplinkos ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyriui patikrinti Aplinkos ministerijos darbuotojų ir Aplinkos ministerijai pavaldžių įstaigų ir įmonių vadovų pateiktų privačių interesų deklaracijų duomenis ir nustačius, kad privačių interesų deklaracijose yra pateikta informacija apie galimą interesų konfliktą, parengti išankstines rekomendacijas, nuo kokių sprendimų rengimo, svarstymo ar priėmimo jie privalo nusišalinti.

Aplinkos ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrius patikrino Aplinkos ministerijos darbuotojų ir Aplinkos ministerijai pavaldžių įstaigų ir įmonių vadovų pateiktų privačių interesų deklaracijų duomenis. Buvo parengtos 8 išankstinės rekomendacijos.


Darbo apmokėjimo sistema bus papildyta nuostatomis, reglamentuojančiomis valandų privalomoms veikloms paskirstymą skirtingu etatu dirbantiems mokytojams.

Vilniaus Žvėryno gimnazijos direktoriaus 2020-09-14 įsakymu Nr. V-104 darbo apmokėjimo sistema papildyta nuostatomis, reglamentuojančiomis valandų privalomoms veikloms paskirstymą skirtingu etatu dirbantiems mokytojams.


Parengti rekomendacijas valstybės įstaigoms ir institucijoms dėl bendrųjų principų apskaičiuojant išlaidas valstybinėms funkcijoms vykdyti.

Bendrieji asignavimų planavimo principai valstybinėms funkcijos vykdyti nustatyti finansų ministro 2024-11-20 įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintose 3-jų biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo gairėse. Jose nustatyti planavimo principai išlaidų grupėms: darbo užmokesčiui, komunalinėms paslaugoms, kvalifikacijos kėlimui,  turto kūrimui, pagerinimui ir turto nuomai, informacinių sistemų kūrimui arba modernizavimui, ilgalaikio materialiojo turto remontui, išmokoms, skiriamoms nustatytam gavėjų skaičiui, specialioms tikslinėms dotacijoms, skiriamoms finansuoti valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms, kurias valstybė pagal įstatymus perdavė savivaldybėms.


1. Tobulinti projektų valdymo brandos lygį:1.1. Atlikti projektų brandos lygio vertinimą (įskaitant rizikų valdymą); 1.2. Įgyvendinti pateiktas projektų valdymo tobulinimo rekomendacijas.

1.1. VĮ Ignalinos AE projektų valdymo brandos lygio vertinimas atliktas, galutinė ataskaita parengta 2021m. gruodžio mėn. Vertinimo metu nustatyta kad  Įmonės projektų valdymo brandos lygis yra 3 (5 lygių skalėje), t. y. projektų valdymo procesas yra įsitvirtinęs įmonės lygiu, yra reglamentuoti ir taikomi projektų valdymo procesai, naudojami standartiniai šablonai ir dokumentacija, Įmonės vadovybė yra įtraukiama į esminių klausimų sprendimą, projektai yra valdomi, atsižvelgiant į visos Įmonės projektų visumą.  Vertinant atskirų projektų valdymo žinių sričių brandos lygį, aukščiausias brandos lygis nustatytas apimties valdymo, sąnaudų valdymo ir kokybės valdymo srityse, žemiausias – suinteresuotų šalių valdymo srityje.1.2 VĮ Ignalinos AE informavo apie darbus, skirtus projektų valdymo brandos didinimui: Strateginiame lygmenyje - vykdytas PMO kūrimas, atnaujinti bei toliau vykdomi naujų projektų valdymo IT įrankių diegimo darbai. Suformuoti 6 projektų portfeliai, Įmonės strateginiai KPI suderinti su portfeliais. Įrengtas ir veikia projektų kambarys: įrengtos portfelių / projektų lentos, kuriose pateikiama informacija apie portfelio sudėtį ir jo būklę, vyksta reguliarūs susitikimai, informacija analizuojama ir atitinkamai įforminama. Pradėta rengti resursų valdymo sistema. Projektų valdymo lygmenyje: parengtas gairių valdymo aprašas, parengti  aktyvioje stadijoje esančių projektų gairių planai, susieti su portfelių planais, pradėti vykdyti reguliarūs susitikimai - projektų eigos vykdymo aptarimai.


Periodiškai (kas ketvirtį) atnaujinti ministerijoje veikiančių darbo grupių, susijusių su politikos formavimu sąrašą ir viešinti jį.

Žemės ūkio ministerija informavo, kad darbo grupių sąrašas atnaujintas 2024-05-24.


Parengtas pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas skelbti Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje.

Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikoms, įgyvendinus ES struktūrinių fondų projektą Nr. 08.4.2-ESFA-V-622-01-0009 „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“ parengtos 37 suplanuotos metodikos,  kurios skelbiamos viešai (adresu https://www.kaunoklinikos.lt/apie-mus/projektine-veikla/).


Įdiegti integruotą projektų programinę įrangą, skirtą planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui, kuri padės užtikrinti geresnę projektų ataskaitų kokybę.Siektinas rezultatas: Persvarstyta projektų ataskaitų teikimo sistema.

Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui.


Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją įvertinti galimybes ir efektą skatinti etapais vykdomą esminę pastatų   renovaciją (įskaitant papildomų, pvz. AEI, priemonių diegimą jau renovuotuose pastatuose), siekiant, kad 2050 m. pastatai būtų beveik energijos nevartojantys.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministerija informavo, kad rengiant ilgalaikę renovacijos strategiją, įvertintos galimybės skatinti dalinę (etapais vykdomą) renovaciją. Nustatyta, kad tokia renovacija techniškai ir ekonomiškai naudinga tik individualių namų segmente. Kituose pastatų fondo segmentuose (pvz., daugiabučių) dalinė renovacija taikoma, kai yra ekonomiškai efektyvi ir nekyla problemų konkretaus pastato „gilios“ renovacijos įgyvendinimui.


Šiuo metu projekto „Rail Baltica“ parametrų keitimo procedūra yra apibrėžta projekto „Rail Baltica“ gairėse.Projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimo pabaigos data – 2017 m. sausio 31 d. – nustatyta tarptautiniame susitarime dėl projekto „Rail Baltica“ plėtros (toliau – tarptautinis susitarimas).Pasikeitus projekto pabaigos datai, tarptautinis susitarimas taip pat turėtų būti iš dalies pakeista teisės aktų nustatyta tvarka.Siekiant susisteminti šiuos procesus ir užtikrinti tinkamą jų įgyvendinimą, tikslinga pradėti kurti paramos gavėjams skirtą formatą (Vykdomąjį komitetą), kuris būtų atsakingas už pagrindinių sprendimų, susijusių su projekto įgyvendinimu, įskaitant projekto parametrų, biudžeto ir terminų pokyčių valdymą, priėmimą.Siektinas rezultatas: Sukurti specialią paramos gavėjų formatą (Vykdomąjį komitetą) pagrindiniams sprendimams, susijusiems su projekto įgyvendinimu, priimti.

2021 m. kovo 12 d. vykusiame Baltijos Ministrų Tarybos susitikime ministrai pirmininkai priėmė bendrą sprendimą, pagal kurį pirminis dėmesys turi būti skiriamas realių praktinių projekto kritinio takelio veiklų ir darbų įgyvendinimui - statybos darbų vykdymui. Yra įdiegta integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistema. Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui. Nustatytoje projekto sprendimų matricoje (susiję su 1-ąja rekomendacija) numatyta strateginių klausimų eskalavimo ir su tuo susijusių sprendimų (įskaitant pokyčių valdymą) priėmimo seka.


Patvirtinti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo ir stebėsenos rekomendacijas / gaires.

Rengiamos viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo ir stebėsenos rekomendacijos/gairės: renkami duomenys iš administracinių paslaugų teikėjų ir viešųjų paslaugų teikimo administratorių apie informacinių sistemų, per kuriuos teikiamos paslaugos, automatiniu būdu renkamus duomenis. Vidaus reikalų ministerija numato įgyvendinti priemonę iki 2024  m. IV ketv.


Peržiūrėti „RB Rail AS“ Stebėtojų tarybos darbo tvarkos taisykles, taip pat nustatant standartinius šablonus, skirtus klausimams (punktams) pateikti Stebėtojų tarybai, įskaitant reikalavimą susitarti dėl pateiktos informacijos su gavėjais ir (arba) vykdančiosiomis institucijomis, jei toks sutikimas būtinas.

Įmonės "RB Rail AS" visuotiniame akcininkų susirinkime, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., priimti įmonės "RB Rail AS" įstatų pakeitimai, kuriais patikslintos įmonės stebėtojų tarybos kompetencijos siekiant efektyvesnio sprendimų priėmimo ir trumpesnės sprendimų priėmimo grandinės (pvz., pirkimo procese reikalingų priimti sprendimų skaičius sumažintas nuo 3 iki 2, atskirų sprendimų atžvilgiu pašalintas reikalavimas gauti išankstinį įmonės stebėtojų tarybos pritarimą (pvz., dėl maksimalaus įmonės darbuotojų skaičiaus). Nauja patvirtintų įmonės "RB Rail AS" įstatų redakcija gali būti pasiekiama adresu - https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/04/RB-Rail_Statutes.2020-02-19.pdf Įmonės "RB Rail AS" stebetojų tarybos posėdyje, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., buvo pristatytas poreikis taikyti standartizuotas teikimų stebėtojų tarybai formas, kad stebėtojų taryba sprendimus galėtų priimti operatyviau, nebūtų poreikio dėl teikiamo klausimo prašyti pateikti  papildomą informaciją. Sutarta standartizuotų teikimo formų taikymą organizuoti darbo tvarka, formalius pakeitimus įmonės stebėtojų tarybos veiklą reglamentuojančiuose dokumentuose atlikti tik tam nepasiteisinus.


„RB Rail AS“: Užbaigti planavimo, laiko grafikų sudarymo, ataskaitų teikimo ir rizikos valdymo programinės įrangos tiekimo, diegimo ir priežiūros pirkimą.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario mėn. delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.


Įdiegti planavimo, ataskaitų teikimo ir rizikos valdymo programinę įrangą, leidžiančią sukurti integruotą rizikos valdymo sistemą.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)Šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6.


Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo pakeitimai numatant stebėsenos objekto, rengiamų ataskaitų formų, jų teikimo periodiškumo peržiūrą, vertinimo ir duomenų panaudojimo procedūras, pasiektų rezultatų viešinimą, pareigą analizuoti įgyvendintas priemones, jų naudą ir efektą, kainą, kainų metinį pokytį, informacijos apie tai teikimą tikslinėms grupėms, gerosios praktikos pavyzdžius

Patvirtintas Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo pakeitimo projektas


Pakoreguoti Paraiškos įrašyti vaistinį preparatą į Kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną formą, patvirtintą sveikatos apsaugos ministro 2010-03-19 įsakymu V-203.

Paraiškų formos, patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2010-03-19 įsakymu Nr. V-203, pripažintos netekusiomis galios, kadangi paraiškos ir dokumentai įrašyti vaistinį preparatą į Kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną pildomi ir registruojami Kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistinių preparatų ir kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių kainų deklaravimo ir kainynų sudarymo informacinėje sistemoje „iDrug“ (ministro 2024-10-25 įsakymas Nr. V-1033).


Įgyvendinant 4.1 rekomendaciją, į planavimo dokumentus, rengiamus Nacionalinės pažangos planui įgyvendinti, įtraukti priemonę dėl periodiškai (ne rečiau kaip 2  kartus per metus), bendradarbiaujant su Lietuvos policija ir Generaline prokuratūra, kibernetinio saugumo subjektams organizuojamų kibernetinio saugumo mokymų, kurių metu būtų suteikiamos reikiamos teisinės bei techninės žinios apie nusikaltimus elektroninėje erdvėje bei užtikrinti šios priemonės įgyvendinimą.

KAM 2024 m. vasario 5 d. įsakymu Nr. V-98 patvirtinta 2023–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nacionalinės kibernetinio saugumo plėtros programos pažangos priemonė Nr. 06-007-10-05-07 „Stiprinti kibernetinį atsparumą" Pažangos priemonėje numatytos šios veiklos: "Nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimui ir mokymams skirtos laboratorijos sukūrimas ir įrengimas bei instruktorių darbui joje parengimas" ir "Kibernetinio saugumo subjektuose dirbančių darbuotojų, kibernetinio saugumo specialistų kompetencijų bei įgūdžių kibernetinio saugumo srityje stiprinimas bei pažeidžiamiausių visuomenės grupių kibernetinio saugumo brandos kėlimas". Šiuo metu vyksta projektai šioms veiklos įgyvendinti. Planuojama pabaiga - 2026-04-30.


Periodiškai (kartą per metus)  atlikti nustatytų pažeidimų analizę, atsižvelgiant į pažeidimų tendenciją, vykdytas VMVT apklausas, verslo asociacijų nuomonę, užsienio/kitų įstaigų gerąją praktiką, visose VMVT valstybinės kontrolės srityse ir identifikuoti sritis, kuriose bus vykdomos prevencijos priemonės.

Atlikta nustatytų pažeidimų analizė, atsižvelgiant į pažeidimų tendenciją visose VMVT valstybinės kontrolės srityse, vykdytas VMVT apklausas (https://vmvt.lrv.lt/lt/administracine-informacija/ukio-subjektu-prieziura/griztamojo-rysio-nuomoniu-tyrimu-priemoniu-organizavimas/ ), verslo asociacijų ir tarptautinių ekspertų nuomonę, identifikuotos sritys, kuriose bus vykdomos prevencijos priemonės (parengtas VMVT 2025-2027 metų prevencinių priemonių plano projektas).


Parengti Farmacinės rūpybos paslaugų plėtros planą.

Parengtas ir sveikatos apsaugos ministro 2024-07-01 įsakymu Nr. V-702 patvirtintas Farmacinės rūpybos paslaugų 2024–2030 m. diegimo planas.


Sukurti priemones, leidžiančias Elektroninių valdžios vartų portale apjungti visų elektroniniu ir neelektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų aprašymus (apjungti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos ir Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos paslaugų katalogus į vieną paslaugų katalogą).

2023-2024 m. pradž. atlikti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (toliau VIISP) portalo komponentų modifikavimo darbai - sukurtas ir įdiegtas paslaugų aprašymų kūrimo vedlys VIISP portale, paslaugų aprašymų derinimo ir tvirtinimo proceso funkcionalumas. Apjungti Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) portale ir VIISP portale publikuotų paslaugų katalogai.  Visa informacija apie elektroniniu ir ne elektroniniu būdu teikiamas viešąsias ir administracines paslaugas publikuojama viename paslaugų kataloge VIISP portale.


Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją stiprinti projektų administratorių kompetencijas ir gebėjimus, diegti IT įrankius ar naudoti kt. alternatyvias priemones, siekiant supaprastinti ir pagreitinti projekto įgyvendinimo administravimą bei mažinti administracinę naštą; įvertinti galimybes kurti pakankamą patirtį turinčių projektų administratorių tinklą; vykdyti projektų administratorių mokymą ir švietimą.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintas Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planas, kuriame numatytas 1.1.1. veiksmas -  parengti skaitmeninį investicijų plano rengimo sprendimą užtikrinant kaštų / naudų požiūriu optimalių technologijų naudojimą. Šio veiksmo pagrindu modernizuota APVIS sistema, kurioje įdiegta galimybė rengti investicijų projektus ir teikti paraiškas daugiabučių renovacijai. 2022 m. organizuoti seminarai, skirti  daugiabučio namo atnaujinimo projektų administratoriams (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje), siekiant pristatyti/aptarti  pokyčius daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) procese, susijusius su teisine aplinka, finansavimo, administravimo naujovėmis atnaujinti susitikimai su socialiniais partneriais.


Parengti Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo Nr. X-1238 5, 14, 21, 29, 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, sudarant teisines prielaidas įtraukčiai švietime, atsisakant įstatymo nuostatų, kuriomis diskriminuojami mokiniai, turintys specialiųjų ugdymosi poreikių dėl įgimtų ar įgytų sutrikimų, mokymosi sutrikimų ir sunkumų, nepalankios aplinkos veiksnių įtakos. Numatyta naikinti Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo 29 str. 10 d.

Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), apibrėžta įtraukties sąvoka, panaikinta 29 straipsnio 10 dalis dėl siūlymo specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams mokytis kitose mokyklose. Priėmus pakeitimus, sudaromos teisinės prielaidos įtraukčiai švietime, atsisakant Švietimo įstatyme diskriminuojančių nuostatų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių atžvilgiu, kuriomis buvo leidžiama mokykloms, dėl objektyvių priežasčių negalinčioms šiems mokiniams užtikrinti švietimo pagalbos, siūlyti kitą mokyklą, kartu plėtojant švietimo pagalbą. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.


Parengta metodika, kurioje nurodytas finansavimo pagal nustatytus kriterijus paskirstymas tarp galiojančių metodikų principas.


Parengtas ir patvirtintas valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų atrankos iš prioritetinių eilių bei jų sąrašo sudarymo, keitimo, atnaujinimo ir viešinimo procesas.


Pavesti naujai valstybės įmonei, reorganizavus VĮ Valstybės žemės fondą, VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrą ir VĮ Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centrą „GIS-Centras“ jungimo būdu, parengti vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarką.

Nuo 2023-01-03 įsigaliojus Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 4, 8, 10 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymui (2022-06-30 Nr. XIV-1296), sujungtos 3 valstybės įmonės (VĮ Valstybės žemės fondas, Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centras „GIS-Centras“) ir jų pagrindu įsteigta nauja VĮ Žemės ūkio duomenų centras. Žemės ūkio ministro 2023-02-08 įsakymu Nr. 3D-71 pavesta VĮ Žemės ūkio duomenų centrui per 2023 m. parengti ir įdiegti vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarką. Žemės ūkio ministerijos duomenimis, VĮ Žemės ūkio duomenų centras savo vykdomų veiklų sąnaudas (išlaidas) yra atskyręs nuo kitų valstybės įmonės vykdomų komercinių veiklų, yra atidaręs atskiras atsiskaitomąsias sąskaitas šioms veikloms bankuose ir apskaitos programose, 2024 m. pabaigoje baigs diegtis naują apskaitos sistemą, sujungus buvusių valstybės įmonių apskaitas į vieną bendrą apskaitos sistemą. Atlikus minėtus veiksmus, bus patvirtinta vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarka.


Pakeisti profesinio mokymo įstaigų pavyzdinį etatų sąrašą ir jame reglamentuoti, kad gali būti steigiama švietimo pagalbos specialisto etato dalis, proporcinga mokinių skaičiui pagal nustatytas normas.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija planuoja atsisakyti centralizuoto etatų skyrimo profesinio mokymo įstaigoms. Lietuvos Respublikos Seime įregistruotas Profesinio mokymo įstatymo pakeitimo projektas, kuriuo siūloma įteisinti nuostatą, kad profesinio mokymo įstaigos etatų sąrašo netvirtintų įstaigos steigėjai. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/08faa650153f11ecad9fbbf5f006237b Ministerijos siūlymas etatų sąrašo kompetenciją paskirti įstaigos tarybai (kolegialiam valdymo organui).  Siekiama, kad profesinio mokymo įstaigos, įsivertinusios poreikius ir galimybes, atsisakytų netikslingų įstaigos veiklos specifikai ir mokinių poreikiams etatų bei steigtų reikalingus ir aktualius.2023 m. sausio 1 d. įsigalioja Lietuvos Respublikos profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 17 straipsnio pakeitimo įstatymas. Įstatymu išplečiamos įstaigos tarybos (kolegialaus valdymo organo) funkcijos, o profesinio mokymo įstaigos, įsivertinusios poreikius ir finansines galimybes, galės steigti reikalingus ir aktualius etatus. Dabar etatų sąrašus profesinio mokymo įstaigos derina su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, po įstatymo pakeitimo įsigaliojimo  profesinio mokymo įstaigų pavyzdinis etatų sąrašas nebebus taikomas.


Parengti ir pateikti Vyriausybei tvirtinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl stipendijos mokėjimo ir materialinės paramos skyrimo mokiniui, kuris mokosi pagal profesinio mokymo programas siekdamas įgyti pirmąją kvalifikaciją, tvarkos aprašo“ projektą, kuriame nustatyti profesinio mokymo įstaigoms skiriamas lėšas (neviršijant metams patvirtinto stipendijų fondo), siekiant profesinio mokymo įstaigoms suteikti galimybę lanksčiau skirti stipendijas ir materialinę paramą, padidinti didžiausią stipendijos ir materialinės paramos dydį, numatyti galimybę stipendiją skirti ne tik pagal mokymosi rezultatus.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 987 patvirtinta Mokinių, kurie mokosi pagal profesinio mokymo programas siekdami įgyti pirmąją kvalifikaciją, stipendijų mokėjimo ir kitos materialinės paramos teikimo tvarkos aprašo nauja redakcija (įsigaliojo nuo 2020-09-11).Numatyta galimybė stipendiją skirti ne tik pagal mokymosi rezultatus, bet ir už dalyvavimą veiklose (socialinėje-pilietinėje, savanoriškoje ir nevyriausybinių organizacijų, kultūrinėje, sportinėje ir kt.), profesinio meistriškumo konkursuose, dalykinėse olimpiadose bei konkursuose. Padidinti stipendijų ir materialinės paramos dydžiai: nustatyta didžiausia stipendija už mokymosi rezultatus – 3 bazinių socialinių išmokų (BSI) dydžio (buvo 0,76 BSI), mažiausia – 0,5 BSI (buvo 0,27 BSI), didžiausia stipendija už dalyvavimą veiklose – 5 BSI dydžio, socialinės stipendijos dydis – 3 BSI. Atskirai išskirta kita materialinė parama (ne didesnė kaip 3 BSI), kuri gali būti skiriama iš valstybės biudžeto lėšų. Profesinio mokymo įstaigoms stipendijoms ir kitai materialinei paramai skiriamų lėšų dydis (fondas) nepakito: skaičiuojamas 70 proc. mokinių po 0,76 BSI per mėnesį.Priėmus pakeitimus, didėja didesnes už BSI stipendijas gaunančių mokinių dalis: 2020-2021 mokslo metais 11,4 proc. visų gaunančių stipendijas profesinių mokyklų mokinių gavo didesnes nei BSI stipendijas (2019-2020 m. jų dalis sudarė 0,6 proc.).


Parengti Valstybinių profesinio mokymo įstaigų, kuriose Švietimo, mokslo ir sporto ministerija įgyvendina savininko (dalininko) teises ir pareigas, tinklo vystymo 2018–2020 metų bendrojo plano pakeitimų, kuriame numatyti tolesni profesinio mokymo įstaigų tinklo tvarkymo žingsniai, projektą. Planuojama: reorganizuoti 5 profesinio mokymo įstaigas, profesinėse mokyklose įsteigti suaugusiųjų profesinio mokymo skyrius, gimnazijose įsteigti profesinio mokymo skyrius, jungtinių veiklos sutarčių dėl bendrojo ugdymo programos įgyvendinimo tarp profesinio mokymo įstaigų ir savivaldybių gimnazijų, sudarymas, savivaldybių gimnazijų ir profesinio mokymo įstaigų sujungimas.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-03-17 įsakymu Nr. V-378 patvirtinti Valstybinių profesinio mokymo įstaigų, kuriose Švietimo, mokslo ir sporto ministerija įgyvendina savininko (dalininko) teises ir pareigas, tinklo vystymo 2018-2020 metų bendrojo plano pakeitimai. Numatyta 7 profesinio mokymo įstaigas reorganizuoti prijungimo ar sujungimo būdu, 3 profesinio mokymo įstaigose įsteigti suaugusiųjų skyrius, 8 profesinio mokymo įstaigoms siūloma svarstyti galimybę dėl bendros veiklos (bendradarbiavimo) su bendrojo ugdymo mokyklomis (gimnazijomis) įgyvendinant bendrojo ugdymo programas ir profesinio mokymo programas/modulius, 1 profesinio mokymo įstaigą likvidavus, to rajono gimnazijoje, įsteigti profesinio mokymo skyrių. Pagal atnaujintą pertvarkos planą nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. Lietuvoje turėtų veikti 57 profesinio mokymo įstaigos (šiuo metu jų yra 61).


Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos raštu įpareigoti profesinio  mokymo įstaigas  numatyti priemones dėl skirtingų išorės vartotojų (mokinių, studentų, įmonių, įstaigų atstovų) pritraukimo į sektorinius praktinio mokymo centrus (SPMC).

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-06-10 raštu Nr. SR-2723 „Dėl sektorinio praktinio mokymo centrų įveiklinimo“ profesinio mokymo įstaigoms, turinčioms sektorinius praktinio mokymo centrus (SPMC), nurodyta iki 2020 m. rugpjūčio 1 d. parengti priemonių planus 2020–2021 metams dėl SPMC įveiklinimo ir pateikti juos Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai. Priemonių planuose būtina nusistatyti uždavinius, priemones ir siektinus rezultatus dėl teikiamų paslaugų viešinimo ir skirtingų išorės vartotojų (mokinių, studentų, bedarbių, darbo rinkos atstovų) pritraukimo.


Modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos paslaugų konstravimo bendro naudojimo komponentus, pritaikant tipinių elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos žingsnių realizavimui.


Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu patvirtinti kriterijus, pagal kuriuos būtų priimamas sprendimas atlikti patikrą dėl pasirengimo vykdyti formaliojo profesinio mokymo programas mokymo vietoje. Įsakymą paskelbti Teisės aktų registre.

Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro direktoriaus 2021-01-19 įsakymu Nr. V1-13 pakeistas Pasirengimo vykdyti formalųjį profesinį mokymą ekspertizės atlikimo Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centre tvarkos aprašas, kuriame nustatyti kriterijai (naujas juridinis ar fizinis asmuo, programos ar jos modulio vykdymas nauju adresu, pagrįstos abejonės dėl pareiškėjo nurodytų mokymo vietų, mokymui skirtų materialiųjų ir metodinių išteklių), pagal kuriuos ekspertizės metu priimamas sprendimas atlikti patikrą mokymo vietoje. Įsakymas skelbiamas Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro interneto svetainėje.


Identifikuoti viešąsias paslaugas, kurių teikimo valstybė galėtų atsisakyti.

Vidaus reikalų ministerija informavo, kad buvo atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, kurios metu buvo įvertinti visi Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje esantys paslaugų aprašymai ir tų paslaugų, kurios nepriskiriamos nei viešosios, nei administracinės paslaugos kategorijai, aprašymai buvo ištrinti arba nutrauktas jų publikavimas. Pirminį viešųjų paslaugų sąrašą sudarė 345 paslaugos, kurias administravo 14 centriniai administravimo subjektai – ministerijos ir 60 savivaldybių. Po inventorizacijos yra 151 paslaugos, kurias administruoja 10 ministerijų  ir 60 savivaldybių. Viešųjų paslaugų inventorizacijos metu buvo įvertinti visi specialieji įstatymai, visose ministrams pavestose valdymo srityse. Ministerijoje nuolat atliekamo ekspertinio vertinimo metu vertinama atitiktis administracinės ir viešosios paslaugos požymiams, įtvirtintiems Viešojo administravimo įstatyme. Po viešųjų paslaugų inventorizacijos, laikomasi nuostatos, kad visos viešosios paslaugos yra tos, kurių teikimą valstybė privalo užtikrinti. Šių paslaugų teikėjais gali būti tiek viešieji, tiek privatūs juridiniai asmenys. Viešojo administravimo įstatymas viešosios paslaugos teikimo administratorius įpareigoja (20 str. 4 d. 2 p.) atlikti konkurencingą procedūrą ir parinkti asmenis, kurie teiks viešąją paslaugą.


Parengti sveikatos apsaugos ministro 2002-04-05 įsakymo Nr. 159 „Dėl Ligų, vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą, įgyvendinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2282 dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies pakeičiama Direktyva 2021/24/ES, nuostatas dėl bendro klinikinio naujai siūlomo kompensuoti vaisto vertinimo Europos Sąjungos lygmeniu.

Sveikatos apsaugos ministro 2002-04-05 įsakymo Nr. 159 „Dėl Ligų, vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimas, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2282 dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies pakeičiama Direktyva 2021/24/ES, nuostatas dėl bendro klinikinio naujai siūlomo kompensuoti vaisto vertinimo ES lygmeniu, patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2024-12-02 įsakymu V-1204 ,,Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2002 m. balandžio 5 d. įsakymo Nr. 159 „Dėl Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/078bedf6b08311ef88c08519262548c4).


Kartu su Užimtumo tarnyba parengti profesinio mokymo teikėjų rizikos vertinimo klausimyną, kuris bus naudojamas atliekant profesinio mokymo teikėjų patikrinimus.

2022-01- 13  raštu Nr. SR-127 Švietimo, mokslo ir sporto ministerija kreipėsi su prašymu Užimtumo tarnybą prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atsižvelgus į pateiktą informaciją apie atliekamus profesinio mokymo įstaigų bei profesinio mokymo teikėjų patikrinimus, išreikšti nuomonę dėl profesinio mokymo teikėjų rizikos vertinimo klausimyno tikslingumo. Ministerija informavo, kad Užimtumo tarnyba ,  gavusi pranešimą apie rizikingą subjektą, informaciją persiunčia  Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai,  kuri pagal Profesinio mokymo įstatymo 26  straipsnio 1 dalies 7 punktą koordinuoja tęstinį mokymą ir jo kokybės priežiūrą ir pagal 25 straipsnio 3 dalį vykdo prevencines priemones dėl licencijuojamos veiklos. Dėl rizikingo subjekto patikrinimo, įvertinusi situaciją,  Ministerija bendradarbiaudama su Užimtumo tarnyba, numato patikrinimo eigą, veiksmus, keičiasi informacija. Institucijoms pasiderinus, priimtas sprendimas, kad  profesinio mokymo teikėjų veikla bus tikrinama pagal numatytą planą ir / ar  pagal poreikį, gavus informaciją apie licencijuotos veiklos pažeidimus. Licencijuojamos veiklos sąlygų laikymosi priežiūra vykdoma Viešojo administravimo įstatymo 4 skyriuje nustatyta tvarka.


Kas ketvirtį skelbti Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro tinklapyje Užimtumo tarnybos sudarytus neformaliojo profesinio mokymo programų teikėjų sąrašus.

Upskilling Pathways Lab  Lietuvos delegacija (kurios sudėtyje deleguoti ŠMSM, KPMPC, UžT atstovai) 2020-2021 m. vykusių tarpusavio mokymosi seminarų metu diskutavo apie galimybes pagerinti informavimo priemones – skleisti informaciją apie galimybę mokytis, didinti jos prieinamumą, svarstytos Užimtumo tarnybos svetainėje skelbiamos informacijos tobulinimo galimybės. https://multimedia.next-ma.eu/icf-zSG2y/documents/6fb3a60f-6da1-4e1f-bfa1-27418bb42eb0.pd  Užimtumo tarnyba atnaujino informacijos skelbimą interaktyvioje svetainės dalyje, kur skelbiama naujausia informacija apie finansuojamus kursus ir profesinio mokymo teikėjus, programų kainas, valstybinius kodus


Patvirtintas einamųjų metų valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų darbų sąrašas, kuriame nurodytas finansavimo pagal nustatytus kriterijus paskirstymas, taip pat pagal nustatytus atrankos kriterijus atrinkti konkretūs kelių ruožai ir (ar) jų elementai, kuriuose planuojama atlikti darbus, jų apimtis, įgyvendinimo terminai, finansavimas ir šaltiniai.


Parengti priemonių planą kaip užtikrinti, kad Užimtumo tarnybos neformaliojo profesinio mokymo teikėjų sąrašas (ar programos) būtų integruotos į Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registrą.

Užimtumo tarnyba, finansuodama neformaliojo profesinio mokymo programas, integruotas (įregistruotas) į Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registrą, savo svetainėje skelbia ir neformaliojo profesinio mokymo teikėjų, vykdančių šias mokymo programas, sąrašus. Informacija vieša ir prieinama:https://www.ldb.lt/LDBPortal/Pages/TrainingCourses/TrainingCourseList.aspx?branch=NotFormalTrainingCourses&pageId=03f947b6-76c4-4e36-9bec-6d6cf9b55b9c


Švietimo, mokslo ir sporto ministro raštu įpareigoti profesinių mokyklų vadovus įsidiegti (palaikyti) pasirinktą kokybės valdymo sistemą.

Ministerija 2020 m. I ketv. ministerijoje vykusio pasitarimo metu profesinio mokymo įstaigų vadovams nurodė įsidiegti ar palaikyti pasirinktą kokybės valdymo sistemą. Raštas nebuvo rengiamas.


Profesinių mokyklų vadovų metinėse veiklos ataskaitose tarp numatomų užduočių įrašyti užduotį dėl vidinės kokybės sistemos užtikrinimo.

Ministerijos vertinimo komisija, atlikusi viešųjų profesinio mokymo įstaigų vadovų 2019 m. veiklos ataskaitų vertinimą, 50 iš 57 mokyklų vadovams 2020 m. nustatė užduotis dėl vidinių kokybės valdymo sistemų įsidiegimo, palaikymo ar tobulinimo (2020-03-19 protokolas). Vertindama 2020 m. veiklą ir nustatytų užduočių įgyvendinimą, ministerija surinko informaciją apie 57 profesinio mokymo įstaigose įdiegtas kokybės vadybos sistemas: įstaigos diegia arba turi įsidiegę ir palaiko kokybės vadybos sistemas pagal ISO standartus arba savo sukurtas kokybės vadybos sistemas.


Informuoti Užimtumo tarnybą apie atliekamus profesinio mokymo teikėjų neplaninius patikrinimus ne vėliau kaip per 30 darbo dienų nuo skundo gavimo datos.

Užimtumo tarnybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos išsiųsta informacija (2022 m. sausio 13 d. raštas Nr. SR-127) apie 2021 m. organizuotus planinius išorinio vertinimo vizitus, neplaniniu profesinio mokymo įstaigų patikrinimus ir pateiktos nuorodos į viešai skelbiamą informaciją. Ministerija informavo, kad ataskaitos laikotarpiu aktualių skundų Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija negavo.


Patvirtinti Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašą, kuriame numatyti, kad bus atliekamas vidinės kokybės sistemos vertinimas (arba pateikiama išvada dėl vidinės kokybės sistemos) ir kiek profesinio mokymo įstaigų / teikėjų bus patikrinami kasmet.

2020 m. kovo 25 d. Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-442 patvirtintas  Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Jame numatytas vienas iš vertinamųjų rodiklių - Kokybės vadybos sistemos taikymas mokymo įstaigoje (nustatoma, kokia kokybės vadybos sistema taikoma; įvardijama sertifikuota arba vertinama nesertifikuota kokybės vadybos sistema). Išorinį vertinimą organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą numatyta vykdyti bent kartą per 5 metus. Išorinis vertinimas pradėtas vykdyti 2021 m., įvertinta 12 įstaigų


Kreiptis į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialus turtas.

Siekdama, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialusis turtas, agentūra Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui 2019-09-30 pateikė pažymą Nr. 83. Centras 2019 m. rugsėjo - spalio mėn. apskaitoje koregavimų neatliko, o 2019 m. lapkričio mėn., pasibaigus programinės įrangos licencijų galiojimo terminui, koregavimai tapo neaktualūs. Agentūros apskaitos politika pakeista centro 2019-08-26 įsakymu Nr. V-359 ir nuo 2019 m. gruodžio mėn. naujos licencijos apskaitomos kaip ilgalaikis nematerialusis turtas.


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas E. sveikatos finansavimo modelis, kuris taip pat apimtų jau sukurtų ir planuojamų sukurti IS palaikymui reikalingo finansavimo įvertinimą.

Nustatytas ir taikomas E. sveikatos finansavimo modelis, kai centrinė Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistema ir nacionaliniai IS sprendimai palaikomi iš valstybės biudžeto lėšų, o E. sveikatos sistemos periferinių sistemų palaikymo kaštai yra asmens sveikatos priežiūros paslaugos dalis. Į PSDF lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų įkainius yra įskaičiuojamos paslaugų teikimo vidutinės sąnaudos, kurioms priskiriamos visos IS palaikymo sąnaudos. Sveikatos apsaugos ministro įsakymais 2020–2023 m. buvo tikslinama Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių išlaidos apmokamos PSDF lėšomis, bazinių kainų nustatymo metodika. Vėliausi keitimai patvirtinti ministro 2023-11-03 įsakymu Nr. V-1141, įsigaliojo nuo 2024-01-01. Metodikoje nustatyta, jog į skaičiuojamas asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazines kainas yra įtraukiamos visos sąnaudos, tiesiogiai susijusios su paslaugų teikimu bei netiesioginės sąnaudos. Informacinių technologijų palaikymo sąnaudos (IT specialistų darbo užmokestis, IT įrangos einamojo remonto sąnaudos, palaikymo ir priežiūros sąnaudos, įrangos veikimui reikalingų medžiagų panaudojimo sąnaudos) į paslaugų bazines kainas (išskyrus aktyviojo gydymo paslaugų) yra įskaičiuojamos per gydymo įstaigos vidutines bendrąsias ir administracinės bei ūkio sąnaudas, kurios nėra tiesiogiai priskiriamos paslaugai.  Į aktyviojo gydymo paslaugų bazines kainas įskaičiuojama per netiesiogines sąnaudas. Visas už praėjusius kalendorinius metus patirtas sąnaudas, tarp jų ir IT sąnaudas, įstaigos pateikia VLK užpildydamos joms siunčiamas detales duomenų užklausų formas. Šių sąnaudų duomenų pagrindu kiekvienais metais yra perskaičiuojami aktyviojo gydymo giminingų diagnozių grupėms priskiriamų paslaugų kainų koeficientai, kurie naudojami apskaičiuojant paslaugų bazines kainas.


Identifikuoti viešųjų paslaugų administravimą atliekančias institucijas ir jų administruojamų paslaugų teikėjus.

Atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje www.vrm.lt. Vidaus reikalų ministerijos teigimu, nuo 2023-12-23 Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP) kaupia informaciją apie visas administracines paslaugas ir jų teikėjus bei apie elektroniniu būdu per VIISP teikiamas viešąsias paslaugas ir jų tiekėjus. Atsižvelgiant į tai, kad yra identifikuoti ne visi viešųjų paslaugų teikėjai ir į tai, kad ministerija artimiausiu metu neplanuoja imtis priemonių šiai problemai spręsti, priemonę laikome įgyvendinta iš dalies (stebėsena baigta). Problema dėl viešųjų paslaugų teikėjų identifikavimo perduota stebėjimui Valstybės kontrolės strateginio tyrimo grupei.


Parengti metodines gaires, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.

Neparengtos metodinės gairės, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.


2020 m. Inventorizacijos metu nurodyti faktinę turto būklę ir ją fiksuoti inventorizavimo aprašuose

Kauno r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl vieno patikėjimo teise valdyto valstybės nekilnojamojo turto objekto, esančio Kauno r. sav., Vandžiogaloje, Taikos g. (unikalus Nr. 5295-7023-6025), inventorizacijos. 2020-01-26 savivaldybė pateikė informaciją, kad 2021-01-06 buvo pasirašytas ilgalaikio turto naudojimo veikloje nutraukimo aktas Nr. NA21/79, kurio pagrindu sunykęs pastatas išbrauktas iš inventorizacijos aprašų.


Atnaujinti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo metodiką.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2020 m. III ketv. patikslino Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) metodiką. Buvo atlikti esminiai pakeitimai: 1) peržiūrėtas vertinamųjų kategorijų turinys, atsisakyta perteklinių, besidubliuojančių klausimų, patikslintos klausimų formuluotės. Kaip perteklinės ir dubliuojančios kitų kategorijų klausimus, atsisakyta vertinimo kategorijos „Privalomos informacijos viešinimas“; 2) vertinimas papildytas naujais aktualiais klausimais, pvz., dėl rizikos vertinimo kokybės ir valdymo procesų, kontrolinių klausimynų naudojimo neplaniniuose patikrinimuose ir kt.; 3) pasikeitus vertinamų kategorijų ir klausimų struktūrai, patikslinti klausimų vertinamieji balai, svertiniai kategorijų koeficientai. Patikslinta balų skaičiavimo tvarka, leidžianti objektyviau įvertinti ir palyginti tas institucijas, kurios dėl tam tikrų veiklos ypatumų ar skirtingo teisinio reguliavimo turi tam tikras išimtis vertinamuosiuose klausimuose; 4) patikslinta, aiškiau nustatyta klausimų vertinimo balais skalė: kiekvienu vertinamuoju klausimu detalizuota, kokie galimi balų vertinimo variantai, už kokių reikalavimų/kriterijų atitikimą skiriamas minimalus, maksimalus ar tarpinis balas ir kt.


Atlikus 2020 m. ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimą, visoms joms pateikti aktualias rekomendacijas dėl veiklos tobulinimo.

Priežiūros institucijų pažangos vertinimo (Švieslentės) 2020 m. tyrimo išvados pristatytos Vyriausybei 2021 m. kovo 24 d. pasitarime, priežiūros institucijoms, ministerijoms –  2021 m. balandžio 8 d. Remiantis kiekvienos institucijos vertinimo rezultatais, Ekonomikos ir inovacijų ministerija visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos tobulinimo. Ministerija organizuoja susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui, gerosioms praktikoms aptarti (įvyko 15 susitikimų). Siekdama, kad turimus ir tvarkomus duomenis būtų galima panaudoti veiklos analizei, priimamiems ministerijų ir kitų institucijų sprendimams pagrįsti, gerosios veiklos praktikos sklaidai, ministerija ėmėsi atverti ir interaktyviomis priemonėmis viešinti priežiūros institucijų pažangos vertinimo duomenis. Glaudesniam tarpinstituciniam bendradarbiavimui plėtoti ministerija sukūrė priežiūros specialistų diskusijoms skirtą „Facebook“ grupę. Kitas priežiūros institucijų pažangos vertinimas bus atliekamas 2022 m.


Parengti Lietuvos Respublikos viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo laikymosi ir kontrolės vykdymo Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyboje prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos tvarkos aprašą.

VSDF valdybos direktoriaus 2020-06-05 įsakymu Nr. V-249 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų vykdymo ir kontrolės šio fondo valdyboje tvarkos aprašas, kuriame numatyta, kad asmenys, vykdantys viešuosius pirkimus, privalo deklaruoti savo privačius interesus taisyklių nustatyta tvarka ir terminais, kad asmenys, vykdantys viešuosius pirkimus, nepateikę deklaracijos, neturi teisės dalyvauti pirkimo procedūrose ir turi būti atšaukti iš atitinkamų pareigų.


Vadovaujantis informacinių išteklių valdymo tvarka ir finansavimo modeliu peržiūrėti 2015-2020 m. plėtros programą ir joje numatytas veiklas ir, esant poreikiui, atlikti pakeitimus.

Sveikatos apsaugos ministras 2017-07-17 įsakymu Nr. V- 878 patvirtino Lietuvos e. sveikatos sistemos 2017–2025 metų plėtros programą (programos tikslus, uždavinius, numatomus rezultatus, programos įgyvendinimo vertinimo kriterijus). Ministras 2023-07-12 įsakymu Nr. V-795 patvirtino Skaitmeninės sveikatos sistemos plėtros 2023–2027 metų veiksmų planą, kuriuo pakeitė ir nauja redakcija išdėstė Lietuvos e. sveikatos sistemos 2017–2025 metų plėtros programą.


Vyriausybei ar jos įgaliotai institucijai patvirtinus galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodiką, priimti sprendimus dėl poreikio atlikti aplinkos apsaugos ir taršos prevenciją reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėsenos ir atlikti jų teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą.

Aplinkos ministerija informavo, kad teisinio reguliavimo aplinkos apsaugos srityje poveikio vertinimas bendrąja prasme vykdomas nuolat, naudojant įvairius įrankius pvz.: vykdant aplinkos būklės monitoringą, taršos ir atliekų apskaitą, gamtos išteklių naudojimo apskaitą, valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės rezultatų vertinimą ir pan. Šis vertinimas parodo jau galiojančio reglamentavimo poveikį, efektyvumą bei aiškiai parodo naujo reglamentavimo poreikį ir turinį. Taip pat didelė dalis aplinkos apsaugos srities teisės aktų perkelia ES direktyvų reikalavimus ir privalo užtikrinti ES nustatytų užduočių vykdymą. Šių teisės aktų efektyvumas atsiskleidžia ir rengiant ataskaitas EK.


Parengti ir patvirtinti visos apimties Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės „Stiprinti ES išorės sienos ir neteisėtos migracijos kontrolės pajėgumus ir gebėjimus“ aprašą.

Parengtas ir patvirtintas visos apimties Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės „Stiprinti ES išorės sienos ir neteisėtos migracijos kontrolės pajėgumus ir gebėjimus“ aprašas (https://vrm.lrv.lt/lt/administracine-informacija/planavimo-dokumentai-2/pletros-programos/viesojo-saugumo-stiprinimo-ir-pletros-programa/).


Priimtas aplinkos ministro įsakymas dėl miško žemės ir medynų apskaitos tvarkos.

Aplinkos ministro įsakymo „Dėl valstybės įmonės Valstybinių miškų urėdijos patikėjimo teise valdomų valstybinės miško žemės sklypų, įskaitant juose esančius medynus, inventorizacijos tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektas parengtas ir derinamas Aplinkos ministerijos viduje, jį planuojama priimti 2025 metais.


Papildyti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo metodiką įpareigojimu Ekonomikos ir inovacijų ministerijai metinius pažangumo vertinimo rezultatus individualiai aptarti su mažiausią pažangą padariusiomis institucijomis.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2021 m. atlikusi Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (Švieslentės) vertinimą visoms institucijoms, nepriklausomai nuo jų pažangumo lygio, pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos gerinimo ir priemonių, stiprinimo pažymėdama, kokiose veiklos srityse ir kokie konkretūs procesai ir priemonės turėtų būti stiprinami. Taip pat ministerija organizuoja dvišalius susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui, gerosioms praktikoms aptarti (įvyko 15 susitikimų).Švieslentės tyrimo metodika nebuvo papildyta, kadangi švieslentės tyrimo rezultatai viešinami visoms institucijoms be išimties, nepriklausomai kokia dalimi jos vykdo priežiūros funkcijas ir kokia jų padaryta metinė pažanga. Kaip nurodė ministerija, mažiau formalizuota Švieslentės metodika jai leidžia lanksčiau reaguoti į besikeičiančius veiklos reikalavimus (įtraukti naujus vertinimo kriterijus, atsisakyti perteklinių, netikslingų, aktualumą praradusių vertinimo aspektų ir kt.), vykdyti pokyčius ir kelti aukštesnius vertinimo reikalavimus.


Periodiškai organizuoti renginius, skirtus tobulinti žemiausią pažangą padariusių priežiūros institucijų veiklą ir priežiūros specialistų kompetencijas.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija įgyvendindama Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamą projektą Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ organizavo tikslinius priežiūros specialistų mokymus, skirtus priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų kompetencijoms stiprinti. Per 2019 m. - 2021 m. I ketv. laikotarpį ministerija parengė 3 specializuotas mokymų programas, organizavo 246 seminarus visuose Lietuvos regionuose. Iš viso mokymuose dalyvavo 3500 priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų, tarp kurių 156 žemiausią pažangą padariusių institucijų specialistai. Ministerija nurodė, kad nuolatos ieško galimybių ir būdų, kaip kelti priežiūros specialistų kompetencijas. Kadangi karantino laikotarpis ir ekstremalios situacijos aplinkybės riboja mokymų organizavimą, ministerija įkūrė Facebook grupę, kurioje vyksta diskusijos, dalijamasi metodiniais leidiniais, rekomendacijomis, gerąja veiklos praktika, keliami probleminiai klausimai.Ministerija yra parengusi audio-vizualinę mokomąją medžiagą, išleidusi metodinį leidinį https://eimin.lrv.lt/uploads/eimin/documents/files/Verslo%20prieziura%20vadovas.pdf. Vykdomi renginiai, kuriuose dalyvauja ir priežiūros institucijų specialistai (STT Skaidrumo akademijos organizuota mokomoji diskusija, EBPO tarptautinės dirbtuvės "Lietuvos reguliavimo valdymo tobulinimas. Kokios reformų galimybės, siekiant atliepti struktūrinius iššūkius?“ ir kt.).


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Radviliškio r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl valdomų 4 nekilnojamojo turto (NT) objektų, kurie naudojami ne toms funkcijoms, kurioms jie buvo perduoti, vykdyti arba nenaudojami veikloje.  Vadovaujantis Vyriausybės 2022-09-14 nutarimu Nr. 939, savivaldybės nuosavybėn perduotos valstybei nuosavybės teise priklausiusios 202,25 kv. m ploto patalpos – dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 7197-8000-2013, 2023-01-05 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. PA1-1/A13-1). Savivaldybės tarybai 2022-09-29 priėmus sprendimą Nr. T-809 dėl Radviliškio r. savivaldybės dalyvavimo pilotiniame modelyje „Bendra priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistema – kokybiška ir patikima pagalba nelaimės atveju“, gaisrinės pastatas su įrengtu gyvenamuoju butu (unikalus Nr. 7193-0005-3018, 191,01 kv. m) Valstybės turto 2022-12-30 panaudos sutartimi Nr. SUT-2022-978 penkeriems metams perduotas Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymui ir jos tęstinumui, konsoliduojant valstybinės priešgaisrinės gelbėjimo tarnybos ir Savivaldybės priešgaisrinės saugos tarnybos veiklą. Du garažai (unikalūs Nr. 7198-0008-8033:0003 ir 7197-3017-7012, 46,3 kv. m) – dėl išaugusių darbų apimčių naudojami valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms vykdyti.


Organizuoti du visoms priežiūros institucijoms skirtus renginius, kuriuose būtų pristatomos pažangių priežiūros priemonių ir gerosios jų taikymo praktikos aktualijos.

EIMIN 2021-04-08 organizavo vieną renginį ir pakvietė visas priežiūros institucijas prisijungti prie 2021-06-17/21 EBPO ekspertų tarptautinių dirbtuvių „Stiprinant reguliacinį valdymą Lietuvoje: kokios reformos alternatyvos struktūrinėms kliūtims įveikti?“.


Prioritetinėms eilėms sudaryti reikalingų duomenų aktualumo, gavimo ir jų saugojimo šaltinio nurodymas prioritetinių eilių sudarymo metodikose.


Vadovaujantis atnaujintomis Prioritetinių eilių sudarymo metodikomis, parengtos ir patvirtintos valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų prioritetinės eilės.


Parengti modernių matavimo ir kitų pažeidimų fiksavimo techninių priemonių (pvz., dronas, elektrotomografas ir pan.) poreikių sistemingo identifikavimo, jų panaudojimo racionalumo/efektyvumo vertinimo bei įsigijimo organizavimo (paraiškų teikimo AM) tvarką.

Parengti ir patvirtinti (2021-02-26 Nr. AD1-68) aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų rekomenduojami aprūpinimo standartai, kurie yra diferencijuoti pagal pareigūnų atliekamų funkcijų specifiką:1.1. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, vykdančių gyvosios gamtos apsaugoskontrolę ir dirbančių gyvosios gamtos apsaugos inspekcijoje, aprūpinimo standartą.1.2. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, vykdančių kontrolę (patikrinimus) irdirbančių ne gyvosios gamtos apsaugos inspekcijoje, aprūpinimo standartą.1.3. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, nevykdančių kontrolės (patikrinimų),aprūpinimo standartą


Teisės aktuose, reglamentuojančiuose taršos integruotos prevencijos ir kontrolės arba taršos leidimų išdavimą, nustatyti reikalavimus ūkio subjektui teikiant paraišką, pateikti detalią informaciją dėl PAV sprendime nustatytų sąlygų ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytų priemonių reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti įgyvendinimo.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2020-07-16 įsakymas Nr. D1-425 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2014 m. kovo 6 d. įsakymo Nr. D1-259 „Dėl Taršos leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“. TIPK taisyklėse (ir atitinkamai - taršos leidimų (TL) išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklėse) nustatyta, kad teikiant paraišką TIPK arba taršos leidimui gauti, jei buvo atliktos atrankos ar poveikio aplinkai vertinimo procedūros, paraiškoje turi būti pateikta išsami informacija, kaip įgyvendintos ar bus iki veiklos vykdymo pradžios įgyvendintos PAV sprendime nustatytos sąlygos ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytos priemonės reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti, kurios turi būti įgyvendintos iki veiklos vykdymo pradžios ar veiklos vykdymo (įrenginio eksploatavimo) metu. Atitinkamai abiejose taisyklėse įtvirtinta, kad išduotas ir (ar) pakeistas leidimas turi atitikti PAV sprendime, nustatytas sąlygas ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytą ūkinės veiklos mastą bei charakteristikas, numatytas priemones reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti, kurios turi būti įgyvendintos rengiantis vykdyti veiklą, veiklos vykdymo ir užbaigimo metu (t. y. pagal šią informaciją nustatomos ir leidimo sąlygos). (Pakeisti ir (ar) papildyti TIPK taisyklių 161, 21.52, 47 punktai, TL taisyklių 16, 25.1.11 punktai).


Parengti 2021-2025 metų mokymo planą, numatant mokymus poveikio aplinkai vertinimo ir leidimų (taršos ir TIPK) išdavimų klausimais Aplinkos ministerijos ir jai pavaldžių institucijų specialistams, PAV subjektams ir PAV organizatoriams.

2021-01-18 aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-27 patvirtintas Aplinkos ministerijos sistemos specialistų, dirbančių poveikio aplinkai vertinimo, strateginio pasekmių aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų, taršos leidimų išdavimo srityse, gebėjimų stiprinimo 2021–2025 m. planas.


Aplinkos ministro įsakymu patvirtinti tvarką, kurioje būtų numatyta, kas turi būti patikrinta prieš ūkio subjektui pradedant veiklą.

Aplinkos ministro 2021 m. liepos 30 d. įsakymas Nr. D1-444 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos objekto patikrinimo prieš eksploatavimo pradžią tvarkos aprašo patvirtinimo“.


Aplinkos ministro įsakymu nustatyti specifinius miško žemės sklypų ir medynų inventorizavimo reikalavimus, kaip tai numatyta Inventorizavimo taisyklių, patvirtintų LRV 1999-06-03 nutarimu Nr. 719 "Dėl inventorizavimo taisyklių patvirtinimo", 2 punkte.


Poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų peržiūra ir atnaujinimas.

Patvirtinti Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymai:  1) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-10 įsakymas D1-67 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2017 m. spalio 31 d. įsakymo Nr. D1-885 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“; 2) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-14 įsakymas Nr. D1-76  „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. liepos 31 d. įsakymo Nr. 406 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos (vėjo jėgainių įrengimo) poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų R 44-03 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“; 3) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-10 įsakymas Nr. D1-70 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. liepos 9 d. įsakymo Nr. 351 ,,Dėl Planuojamos ūkinės veiklos (hidroelektrinių įrengimo) poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų R 43-03 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“; 4) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-14 įsakymas Nr. D1-75 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. liepos 16 d. įsakymo Nr. 369 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos vertinimo rekomendacijų R 41-02 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“.


Parengti aplinkybių/kriterijų sąrašą, kuriuo remiantis pareigūnai galėtų duoti privalomąjį nurodymą stabdyti ūkinę veiklą/įrenginius, taikyti kitas žalos prevencijos priemones bei nustatyti privalomojo nurodymo vykdymo terminą.

Aplinkos apsaugos departamentas  2020-09-02 parengė gaires „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“


Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2024–2025 metais, atrankos konkursų nuostatuose nustatyti vykdomų programų veiksmingumo vertinimo rodiklius.

Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-09-13 įsakymu Nr. A1-603 patvirtintoje Smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programoje nustatyti ir patvirtinti programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimo rodikliai. Programos veiksmingumo vertinimo rodikliai įtvirtinti ir Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2024 m. atrankos konkurso nuostatuose, patvirtintuose ministro 2023-11-13 įsakymu Nr. A1-741. Ministerija informavo, kad veiksmingumo vertinimo rodikliai bus įtvirtinti ir Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2025 m. atrankos konkurso nuostatuose, kadangi Nevyriausybinės organizacijos, kurios teikia smurtinio elgesio keitimo paslaugas pagal minėtą programą, gavę finansavimą Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos organizuoto atrankos konkurso būdu, yra įpareigotos atlikti tokios programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimą.


Atlikti kontroliuojamų ūkio subjektų sąrašo sudarymo ir automatizuotos jų vykdomos veiklos rizikingumo vertinimo bei  kontrolės/prevencinės veiklos planinių priemonių parinkimo sistemų diegimo poreikio ir galimybių vertinimą.

Aplinkos ministerija informavo, kad įgyvendinant projektą GovTech įvertintos galimos alternatyvos, kartu su pasirinkta verslo komanda Burbis MB atlikta analizė ir išsigrynintas optimalus sprendimas AAD reikalingos informacinės sistemos kūrimo pradžiai, apibrėžtas šiame etape realizuotinas modelis, sukurta minimali informacinės sistemos bandomoji versija ir parengtas atitinkamos informacinės sistemos techninės specifikacijos projektas. Gavus finansavimą, būtų skelbiamas viešasis pirkimas informacinės sistemos kūrimui. Aplinkos ministerijai pateikti siūlomi IS ir AAD veiklos rizikos vertinimo ir kontrolės srityje plėtojimo etapai, paprašyta finansavimo AARP.Parengtas ir 2021-12-22 AAD direktoriaus įsakymu Nr. AD1-443 patvirtintas Kontroliuojamų (prižiūrimų) ūkio subjektų sąrašų sudarymo tvarkos aprašas, įsigaliosiantis 2022-07-01.


Teisės aktų, reglamentuojančių taršos integruotos prevencijos ir kontrolės arba taršos leidimų išdavimą, pakeitimų, nustatant papildomus viešinimo būdus, parengimas.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2020-07-16 įsakymas Nr. D1-424 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2013 m. liepos 15 d. įsakymo Nr. D1-528 „Dėl Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.TL taisyklėse įtvirtinti reikalavimai kad AAA užregistravusi gautą paraišką, per 3 darbo dienas ją paskelbtų viešai interneto svetainėje. Suinteresuotai visuomenei įtvirtinta teisė susipažinti su paraiška ir teikti pasiūlymus ar pastabas dėl paraiškos ir leidimo išdavimo ar pakeitimo 10 darbo dienų nuo informacijos apie gautą paraišką paskelbimo AAA interneto svetainėje dienos. AAA, priimdama sprendimą priimti paraišką arba nepriimti paraiškos turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus. Sprendimas priimti paraišką ir priimta paraiška ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo sprendimo priėmimo dienos taip pat turės būti paskelbti AAA interneto svetainėje (TL taisyklių 41.1, 42, 44, 48 punktai).TIPK taisyklės papildytos reikalavimais, kaip viešinama patikslinta paraiška ir reikalavimais įvertinti gautas suinteresuotos visuomenės pastabas ar pasiūlymus patikslintai paraiškai. AAA, priimdama sprendimą priimti paraišką arba nepriimti paraiškos turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus patikslintai paraiškai (TIPK taisyklių 75, 90 ir kt. punktai).


Informacinės medžiagos visuomenei apie visuomenės dalyvavimą PAV procedūrose parengimas.

Parengta medžiaga patalpinta Aplinkos ministerijos internetinėje svetainėje (https://am.lrv.lt/uploads/am/documents/files/PAV/Visuomen%C4%97s%20dalyvavimas%20PAV_2020-10-14.pdf)


Dažniausiai daromų klaidų rengiant paraiškas TL ir TIPK leidimams gauti ar pakeisti analizė ir ataskaitos parengimas.

Atlikta dažniausiai daromų klaidų rengiant paraiškas taršos (TL) ir taršos integruotos prevencijos (TIPK) leidimams gauti analizė. Šios analizės pagrindu bus rengiamos metodinės rekomendacijos, kurios leistų sumažinti daromų klaidų skaičių ūkio subjektų rengiamuose dokumentuose ir taip tobulinti leidimų išdavimo procesą.


Procesų skaitmenizavimas: skaitmenizuoti Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimą, ALIS modernizavimo dalis.

Aplinkos ministerija informavo, kad ALIS modernizuota, į šią sistemą įtraukti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų ir taršos leidimų išdavimo procesai. Modernizuota sistema startavo 2021 m. spalio mėn.


Procesų skaitmenizavimas: teisinio reguliavimo ir procesų tobulinimo bei žmogiškųjų, IT, finansinių išteklių poreikio įvertinimo rezultatų ataskaitų parengimas.

Parengtas TPPIS investicinis projektas, kuriame išanalizuotas teisinis reguliavimas ir procesai, įvertinti žmogiškųjų, IT ir finansinių išteklių poreikiai.


Papildomų organizacinių priemonių (įrankių) stebėsenai vykdyti įdiegimas, siekiant sustiprinti  dokumentų nagrinėjimo ir rengimo terminų laikymosi kontrolės procedūras.

Siekiant sustiprinti dokumentų nagrinėjimo ir rengimo terminų laikymosi kontrolės procedūras:1. Parengtos ir AAA direktoriaus 2020-07-21 įsakymu Nr. AV-151 patvirtintos Rekomendacijos priimamų sprendinių kokybei užtikrinti;2. AAA direktoriaus 2021-02-11 įsakymu Nr. AV-40 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo Aplinkos apsaugos agentūroje tvarkos aprašas;3. Parengtas ir patvirtintas  AAA direktoriaus 2021-05-06 įsakymas Nr. AV-138 Dėl paraiškų ir prašymų nagrinėjimo, sprendimų priėmimo terminų laikymosi rizikos valdymo ir vidaus kontrolės tinkamumo ir veiksmingumo gerinimo.


Finansų ministerija kartu su Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija vykdo strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką (toliau – pertvarka), kurios tikslas – sukurti patikimesnę ir kokybiškesnę strateginio planavimo, programavimo, vidutinės trukmės biudžeto formavimo ir programų valdymo sistemą. Vykdant pertvarkos darbus 2020 metais planuojama visapusiškai peržiūrėti Biudžeto sandaros įstatymą ir atlikti atitinkamus pakeitimus, tai pat kartu planuojama įvertinti ir projektinio (atrankos) finansavimo reglamentavimo bei kitų subjektų finansavimo peržiūros klausimus ir svarstyti galimybes tikslinti atitinkamas teisės aktų nuostatas.

Siekiant sudaryti sąlygas tiksliai, pagrįstai ir visiems valstybės biudžeto asignavimų valdytojams vienodai planuoti 3 biudžetinių metų asignavimus, skirtus pažangos ir tęstinės veiklos priemonėms ir jų veikloms vykdyti, teisės aktais įtvirtintas valstybės biudžeto asignavimų poreikio planavimas atsižvelgiant į finansų ministro patvirtintas metodines gaires (Vyriausybės 2024-08-14 nutarimas Nr. 672, finansų ministro 2024-11-20 įsakymas Nr. 1K-369).


Pagal atliktos analizės rezultatus parengti aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo didinimo priemonių planą.

Atlikus esamos valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo analizę, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodikliai įtraukti į Aplinkos apsaugos departamento metinį 2022 m. veiklos planą


Parengti ir patvirtinti privalomųjų nurodymų (taip pat ir dėl taršos nutraukimo) davimo ir įvykdymo užtikrinimo kontrolės tvarką.

Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos direktorius 2020-04-30 įsakymu Nr. AD1-127 „Dėl privalomųjų nurodymų“ patvirtino privalomojo nurodymo formą, privalomojo nurodymo davimo, pildymo tvarką, privalomojo nurodymo įvykdymo kontrolės tvarką.Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Teisės departamentas 2020-09-02 visiems padaliniams pateikė „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“.


Atlikti esamos valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo analizę.

Atlikta analizė ir parengta aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodiklių formavimo pavyzdinė  schema.


Tobulinti AAD turimo turto apskaitos, naudojimo kontrolės ir poreikių vertinimo sistemą, apskaitant kiekvienam darbuotojui/padaliniui priskirtas darbo priemones, vertinant jų naudojimo efektyvumą bei atnaujinimo poreikį.

AAD direktoriaus 2020-10-06 įsakymu Nr. AD1-299 “Dėl atsakingų už turtą asmenų paskyrimo“ reformuota turto apskaitos ir naudojimo kontrolės sistema, įtvirtinant kiekvieno darbuotojo / padalinio atsakomybės už priskirtą turtą principus. Tokiu būdu sudarytos sąlygos buhalterinės apskaitos programoje kaupti duomenis apie darbuotojo / padalinio turimus išteklius, analizuoti aprūpinimo darbo priemonėmis situaciją bei formuoti bendrą, nepaskirstyto darbuotojams turto rezervą.AAD 2021-02-08 įsakymu Nr. AD1-38 ”Dėl Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos aprūpinimo sistemos efektyvinimo“ numatytos aiškios administracijos padalinių atsakomybių ribos už darbo priemonių / paslaugų poreikio įvertinimą, įsigijimo planavimą, finansavimo dokumentų rengimą ir viešųjų pirkimų inicijavimą / vykdymą.


Parengti kvalifikacijos kėlimo poreikių identifikavimo, kvalifikacijos kėlimo  planų sudarymo ir įgyvendinimo bei kvalifikacijos kėlimo efektyvumo vertinimo tvarką.

Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus 2021-07-12 įsakymas Nr. AD1-250 „Dėl darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo“.


Kasmet atrankos būdu vertinti gydymo įstaigų sąnaudų, įtrauktų į Sąnaudų apskaitos modelį, atitiktį konkrečios gydymo įstaigos buhalterinės apskaitos duomenims.

Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (ASPĮ) aktyviojo gydymo paslaugų teikimo sąnaudas už praėjusius kalendorinius metus kasmet teikia užpildydamos Aktyviojo gydymo paslaugas teikiančių ASPĮ veiklos sąnaudų apskaitos ir priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą modelį (toliau – Modelis), priskirdamos jas sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą (sveikatos apsaugos ministro 2011-08-12 įsakymas Nr. V-786, Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2022-03-24 įsakymas Nr. 1K-129). Kasmet atrankos būdu vykdomi ASPĮ sąnaudų, įtrauktų į Modelį, atitikties konkrečios ASPĮ buhalterinės apskaitos duomenims, vertinimai (VLK direktoriaus 2022-10-13 įsakymas Nr. 1K-304). VLK ir teritorinių ligonių kasų (TLK) specialistai atrankos būdu 2018, 2021-2023 m. įvertino 20-ies ASPĮ sąnaudų, įtrauktų į Modelį, atitiktį konkrečios ASPĮ buhalterinės apskaitos duomenims. Atsižvelgiant į nustatytus netikslumus, apskaitant pajamas ir sąnaudas bei pildant duomenis Modelyje, pateiktos rekomendacijos visoms ASPĮ, teikiančioms aktyviojo gydymo paslaugas.


Teisės aktų, nustatančių civilinės atsakomybės už žalą dydžio apskaičiavimo kriterijus ir tvarką pavojingųjų atliekų tvarkytojams, parengimas.

Aplinkos ministerijai iniciavus, 2021-06-30 priimtas Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 4/2 straipsniu įstatymas ir 2022-05-12 Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 2 ir 4/2 straipsnių pakeitimo įstatymas , kurių  4/2 straipsnyje buvo nustatyta, kad pavojingąsias atliekas surenkančios, vežančios, apdorojančios įmonės  apdraudžia savo civilinę atsakomybę už žalą, kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios gali būti padaryta trečiųjų asmenų gyvybei ar sveikatai, taip pat kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios, kai tyčiniai veiksmai yra socialiai vertingi (būtinoji gintis, pilietinės pareigos atlikimas ir kt.), gali būti padaryta trečiųjų asmenų turtui ir (ar) aplinkai. Žalos dydis nustatomas vadovaujantis Lietuvos Respublikos civilinio kodekso, aplinkos ministro patvirtintos aplinkai padarytos žalos atlyginimo dydžių apskaičiavimo metodikos ir kitų teisės aktų nuostatomis. Minimali draudimo suma negali būti mažesnė kaip penkiasdešimt tūkstančių eurų vieno draudžiamojo įvykio atveju, o minimali draudimo suma visam draudimo laikotarpiui negali būti mažesnė kaip šimtas tūkstančių eurų.