Regionų plėtros planų rengimo metodikos pakeitimas, sukuriant bendrą socialinių ir ekonominių rodiklių sistemą, reglamentuojant regioninės specializacijos iniciatyvų ir regioninės svarbos projektų planavimą, įgyvendinimą ir atskaitomybę, užtikrinant suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais.

Vidaus reikalų ministro įsakymu pakeista Regionų plėtros planų rengimo metodika. Pakeitimas sukuria bendrą socialinių ir ekonominių rodiklių sistemą, reglamentuojamas regioninės specializacijos iniciatyvų ir regioninės svarbos projektų planavimas, įgyvendinimas ir atskaitomybė, užtikrinant suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais.


Vietos plėtros fondo (finansų inžinerijos priemonių), skirto alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams, modelio parengimas ir bandomasis diegimas.

Vietos plėtros fondo, skirto alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams, modeliui įteisinti buvo parengti ar papildyti šie teisės aktai:1) Vyriausybės 2020-11-04 nutarimas Nr. 1233 „Dėl atsakomybės ir funkcijų paskirstymo tarp institucijų, įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programą“ pakeitimo“;2) Vyriausybės 2020-11-04 nutarimas Nr. 1234 „Dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos administravimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“;3) vidaus reikalų ministro 2020-06-10 įsakymas Nr. 1V-572 „Dėl Integruotų teritorijų vystymo programų rengimo ir įgyvendinimo gairių patvirtinimo“ pakeitimo“;4) finansų ministro 2020-11-12 įsakymas Nr. 1K-361 „Dėl Projektų administravimo ir finansavimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“;5) vidaus reikalų ministro 2020-11-17 įsakymas Nr. 1V-1180 „Dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 4, 7, 8 ir 10 prioritetų jungtinės priemonės Nr. J08-CPVA-V „Funkcinių zonų vystymas“ projektų finansavimo sąlygų aprašo patvirtinimo“


Poįstatyminiuose teisės aktuose numatyti priemones, užtikrinančias periodinį įsipareigojimų peržiūrėjimą siekiant Vyriausybės nustatytų skolos valdymo tikslų.

Siekiant Vyriausybės nustatytų valstybės skolos valdymo tikslų, turimų skolinių įsipareigojimų ir skolos valdymo alternatyvų, 2017-04-25 (finansų ministro įsakymu Nr. 1K-164) buvo pakeistos Piniginių išteklių valdymo taisyklės: nustatyta prievolė atlikti analizes ir ne rečiau kaip du kartus per metus parengti ministerijos vadovybei ataskaitą. Skolinimosi alternatyvų vertinimas Finansų ministerijoje nuosekliai atliekamas nuo  2019 m. rugsėjo mėn. ir naudojamas skolos valdymo sprendimams priimti.


Informuoti Teisėjų tarybą apie Valstybės kontrolės ataskaitoje nurodytas problemas, susijusias su įmokos nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taikymu.

Teisingumo ministerija 2016-12-14 raštu Nr. (1.4.4.) 7R-9441, adresuotu Teisėjų tarybai ir Nacionalinei teismų administracijai, pasiūlė tarybai apsvarstyti galimybę informuoti teisėjus apie susiklosčiusią minimalių įmokos dydžių skyrimo praktiką bei paprašė Nacionalinės teismų administracijos apsvarstyti galimybę nuolat įtraukinėti į teisėjų mokymo programas klausimus apie probleminius baudžiamojo poveikio priemonių taikymo aspektus. 2017-09-28 LR baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL).


Peržiūrėti ir išanalizuoti teisės aktus, reglamentuojančius teismo paskirtų įmokų išieškojimą, taip pat išanalizuoti galimybę optimizuoti Teisingumo ministerijos veiklos procesus ir prireikus parengti atitinkamus pakeitimus.

2017-09-28 Baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL). Teisingumo ministerija 2019-05-27 raštu Nr. (1.4.4.)-7R-3224 informavo, kad po padarytų pakeitimų šiuo metu surenkamumas į Nukentėjusiųjų nuo nusikaltimų asmenų fondą yra pagėrėjęs: 2016 m. surinkta 264 tūkst. Eur, 2017 m. – 407,6 Eur, 2018 m. – 726.3 Eur, 2019-05-20 – 273.2 Eur. 2019-06-27 Seimas priėmė Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 42, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 55, 67, 70, 71, 74, 75, 85, 92 ir 243 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuriame įtvirtinta galimybė kartu su bausme (išskyrus baudą) skirti baudžiamojo poveikio priemonę - įmoką į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taip pat šią priemonę taikyti ir juridiniams asmenims (tik su veiklos apribojimo bausme). Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 papildė, kad informavo, kad įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą išieškojimo procesas pavestas Teisingumo ministerijos Administravimo departamento Finansų skyriui, kuris tvarko šių įmokų apskaitą, turi informaciją apie nustatytais terminais nesumokėtas įmokas ir išieškojimo eigą. Teisingumo ministerija 2020-07-01 raštu Nr. (4.1E)7R-3887 papildomai informavo, kad informacija apie vykdymo eigą gaunama per Antstolių informacinę sistemą, vykdomosios bylos dėl įmokų išieškojimo patikrinamos atliekant planinius antstolių veiklos patikrinimus, dėl galimo vengimo sumokėti įmokas ministerija yra ne kartą kreipusi į prokuratūrą. Pagal Teisingumo ministerijos ir pateiktus duomenis per 2017 m. - 2019 m. didėjo teismo paskirtų ir išeiškotų įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dalis: teismo paskirtos įmokos fonde sudarė apie 90 proc., iki audito atlikimo (2013-2015 m.) teismo paskirtų įmokų dalis fonde sudarydavo vidutiniškai apie 26 proc. Atitinkmai 2017-2019 m. mažėjo valstybės biudžeto lėšų dalis, panaudota smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti: 2017 m. valstybės biudžeto lėšos sudarė apie 61 proc., 2018 m. - apie 24 proc., 2019 m. ir 2020 m. I pusm. valstybės biudžeto lėšos smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti nebuvo naudojamos – visa žala kompensuota iš teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą – ir lėšų, gautų regreso tvarka.


Teikti siūlymą Nacionalinei teismų administracijai svarstyti galimybę įtraukti į teisėjų mokymų programą mokymus apie baudžiamojo poveikio priemonių taikymo praktiką ir probleminius jos aspektus.


Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą


Imtis priemonių, kad būtų atsisakyta geriamojo vandens ir šilumos energijos tiekimo paslaugų Pravieniškių II gyvenvietės gyventojams.

Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija (toliau – Įstaiga) informavo:1.2018 m. vasario mėn. Įstaiga perdavė geriamojo vandens ir nuotekų šalinimo veiklą UAB „Kaišiadorių vandenys“, pagal Kaišiadorių rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybė) suteiktus įgaliojimus vykdyti veiklą.2.2021 m. spalio 29 d. Įstaiga šilumos energijos tiekimo buitiniams vartotojams ir Savivaldybei pavaldžioms įstaigoms veiklą perdavė UAB „Kaišiadorių šiluma“, todėl šilumos energijos ir karšto vandens tiekimo paslaugos fiziniams ir juridiniams asmenims nuo š. m. spalio 29 d. nebeteikiamos. Įstaiga šilumos energiją gaminasi tik savo reikmėms.Taip pat Įstaiga 2021 m. lapkričio 10 d. raštu Nr. 14-10989 „Dėl licencijos panaikinimo“ kreipėsi į Valstybinę energetikos reguliavimo tarybą su prašymu panaikinti Įstaigai šilumos tiekimo licenciją Nr. L4-ŠT-45, nes Savivaldybė pilnai įgyvendino projektą „Dujinių katilinių įrengimas Kaišiadorių r. Pravieniškių k. šilumos vartojimo objektams“ ir Pravieniškių k. buitiniams šilumos vartotojams pagal Savivaldybės suteiktus įgaliojimus šilumos tiekėju paskirtas UAB „Kaišiadorių šiluma“.


Kalėjimų departamentas 2021-05-12 pateikė nuteistųjų laisvės atėmimo bausme resocializacijos reformos Lietuvoje koncepcijos įgyvendinimo priemonių planą, kuriame numatytos priemonės, orientuotos į nuteistųjų/suimtųjų kryptingą užimtumą: iki 2023 m. Kalėjimų departamente planuojama įsteigti padalinį atsakingą, už nuteistųjų įdarbinimą (6.3 p.); nuolat kaupti ir sisteminti informaciją apie nuteistųjų darbingumo lygį ir turimą specialybę (6.4 p.); numatyta pasiekti, kad nuteistiesiems už darbą mokamas atlygis siektų ne mažiau nei valstybėje nustatyta minimalioji mėnesinė alga ar minimalusis valandinis atlygis (6.5 p.); 2023 m. planuojama inicijuoti teisės aktų peržiūrą dėl galimybės nuteistiesiems užsieniečiams bausmės atlikimo metu pataisos namuose ar atvirojoje kolonijoje, pusiaukelės namuose, dalyvauti nuteistųjų profesiniame mokyme, bendrajame ugdyme bei įdarbinime (6.6 p.); sukurti nuteistųjų gaminamų prekių realizavimo mechanizmą (6.7 p.). Nuo 2022-01-01 įsigaliojus Bausmių vykdymo kodekso pakeitimams, kurie reglamentuoja nuteistųjų užimtumo organizavimo tvarką ir kitus su nuteistųjų užimtumu susijusius klausimus, Kalėjimų departamento direktorius 2021-01-04 įsakymu Nr. V-3 ,,Dėl Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso nuostatų, įsigaliosiančių 2022 m. sausio 1 d., susijusių su nuteistųjų užimtumo organizavimu, taikymo priemonių plano patvirtinimo“ patvirtino priemones, įgyvendinančias naujas Bausmių vykdymo kodekso nuostatas.


Peržiūrėti Laisvės atėmimo vietų modernizavimo programą ir pateikti pasiūlymus dėl jos atnaujinimo.

2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programoje numatytos pažangos priemonės: „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“, „Optimizuoti nuteistųjų resocializacijos ir pagalbos suimtiesiems sistemą“, „Optimizuoti bausmių vykdymo sistemos personalo skaičių ir kelti jo kvalifikaciją“. Šiuo metu yra rengiamas priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ aprašas, atliekama veiklų alternatyvų analizė. Planuojama, kad šios priemonės aprašas bus patvirtintas 2022 m. I ketvirtį. Rengiamame pažangos priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ apraše išskirtos šios veiklos: „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“, „Kamerinio tipo patalpų įrengimas įkalinimo įstaigose“, „Esamų inžinerinių statinių techninių savybių gerinimas“.


Centralizuotai valdomo sektorinio turto valdytojo funkcijas atskirti nuo valdomo turto apskaitos vedimo bei kitų techninių darbų atlikimo, šias funkcijas priskiriant vienai iš ministerijai pavaldžių įstaigų, jeigu atlikus sisteminę analizę ši priemonė pasitvirtintų kaip efektyvus sprendimas.

Seime priimtas nuo 2020-01-01 įsigaliosiantis Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 3 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymas (2019-09-26 Nr. XIII-2443), kuriuo keičiamas sveikatos priežiūros įstaigų pagal panaudą naudojamo valstybės ir savivaldybių turto valdytojas: valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausantis ilgalaikis materialusis turtas viešosioms įstaigoms, kurių savininkas (dalininkas) yra valstybė ar savivaldybė, perduodamas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį. Viešosios įstaigos negali šio turto perduoti nuosavybės teise kitiems asmenims, jo įkeisti ar pan. Rekomendacijos priemonėje numatytos sisteminės analizės atlikimas ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo gairių, atlikus išsamią viešųjų paslaugų, jų finansavimo ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo (tame tarpe ir sveikatos priežiūros įstaigų) analizę, parengimas stebimas atliekant 2018-01-24 valstybinio audito „Valstybės nekilnojamojo turto valdymas“ ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.


Peržiūrėjus ministerijos struktūrą pavesti vienam padaliniui konkrečias pagal panaudą perduoto turto valdymo funkcijas ir siektinus veiklos rodiklius.

Pakeitus Sveikatos apsaugos ministerijos struktūrą, nuo 2018-10-15 įsteigtas Valstybės turto valdymo skyrius, kuriam pavesta vykdyti valstybės turto valdymo funkcijas (atskirtas nuo ūkio funkcijų vykdymo).


Peržiūrėti panaudos sutartis ir nustatyti neterminuotų panaudos sutarčių galiojimo terminus sutartyse, kuriose nėra nustatytos panaudos gavėjo prievolės apdrausti turtą ar nurodyti netikslūs duomenys apie perduotą turtą (pvz., nurašyta dalis turto vienetų), atlikti šių sutarčių pakeitimus.

Ministerija peržiūrėjo sudarytas neterminuotas, pasibaigusias panaudos sutartis ir atnaujino (sudarė naujas, teisės aktus atitinkančias) panaudos sutartis su pavaldžiomis įstaigomis dėl beveik viso įstaigoms perduoto ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo, nematerialiojo bei nekilnojamojo turto.Įsigaliojus (nuo 2020-01-01) Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 3 ir 36 straipsnių pakeitimams (2019-09-26 Nr. XIII-2443), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis turi būti perduotas viešosioms įstaigoms iki 2020-11-01. Siekiant įgyvendinti šiuos įstatymo pakeitimus, gydymo įstaigos atliko panaudos sutartimis perduoto valstybės turto palyginimą su faktiškai įstaigų veikloje naudojamu turtu, priėmė sprendimus, susijusius su jų veikloje nenaudojamu (netinkamu, negalimu naudoti) panaudos pagrindais valdomu ilgalaikiu materialiuoju turtu ir pateikė ministerijai reikalingus dokumentus dėl šio turto. Ministerijos patikėjimo teise valdomo turto, perduoto panaudos pagrindais, pripažinimo nereikalingu arba netinkamu (negalimu) naudoti komisija pasiūlė turtą (632 vnt., įsigijimo vertė - 5,5 mln. Eur) parduoti viešame prekių aukcione, nurašyti ir likviduoti teisės aktų nustatyta tvarka arba perduoti valdyti kitiems subjektams. Vyriausybei 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 nustačius valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarką, ministerija organizuoja ilgalaikio materialiojo turto perdavimo gydymo įstaigoms valdyti patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį procesus.


Svarstyti poreikį ir galimybę sudaryti be teisinio pagrindo perduoto turto panaudos sutartis.

Ministerija, nustačiusi 7 be teisinio pagrindo perduoto turto atvejus, 6 atvejais, paaiškėjus, kad valstybės turtas yra netinkamas (negalimas) naudoti dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo, šį turtą nurašė. Vienu atveju atlikus turto poreikio analizę, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. sausio 24 d. nutarimu Nr. 80 turtas (automobilis) perduotas Rietavo savivaldybės nuosavybėn.


Bus identifikuoti jaunimo grupių požymiai ir problemos bei tinkamai planuojamos jaunimo politikos priemonės bei programos.

Vykdant jaunimo politikos įgyvendinimo efektyvumo didinimo projektą ministerijos užsakymu atliktas tyrimas, kurio metu identifikuotos jaunimo grupių problemos, pagal kurias rekomenduotos intervencinės priemonės bei rodikliai, kuriais būtų matuojamas intervencinių priemonių poveikis. Planuojant visas jaunimo politikos priemones ir vykdant intervencijas atsižvelgiama į tikslines identifikuotas grupes: tautinių mažumų jaunimui organizuojamos integracijos programos, vasaros stovyklos; moksleiviams ir studentams skiriamos profesinio orientavimo paslaugos, užtikrinama jaunimo savanoriškos tarnybos veikla, plečiamas jaunimo informavimo ir konsultavimo tinklas; mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms orientuojamasi į socialinių paslaugų plėtrą (atvirasis darbas, darbas su jaunimu gatvėje, mobilusis darbas), užtikrinama emocinės pagalbos tarnybų veikla (Jaunimo linija, Vaikų linija); užsienyje gyvenantiems jauniems lietuviams organizuojami mokymai, individualios konsultacijos skatinant užsienyje veikiančių lietuvių jaunimo organizacijų dalyvavimą Lietuvos visuomeniniame gyvenime; niekur nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui (NEET) – priemonės, skatinančios grįžti į darbo rinką ar pradėti mokytis, užtikrinamas jų palydėjimas ir papildomų paslaugų teikimas, stiprinant bendrąsias kompetencijas. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Ateityje planuojama poveikio tyrimus plėsti ir jaunimo problemas atliepiančias priemones naujam laikotarpiui planuoti, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).


Bus parengtas ir patvirtintas Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. programos 2017-2019 m. veiksmų plano projektas, numatant ambicingus ir kokybinę pažangą leidžiančius vertinti kriterijus ir rodiklius.

Nacionalinės jaunimo politikos plėtros programos 2017–2019 m. veiksmų plane ir ministerijos (2017-2019 m.) strateginiame veiklos plane patvirtinti kriterijai, kuriais galima vertinti jaunimo situacijos pokytį, tačiau nustatyti rodikliai yra kiekybiniai, ne visi rodikliai suplanuoti ambicingai, nenustatyti kokybinį pokytį rodantys rodikliai. 2020-2022 metų strateginiame veiklos plane ministerija numatė didėjančius rodiklius, tačiau didžioji dalis su jaunimo politika susijusių rodiklių – kiekybiniai. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Kadangi priemonė susijusi su ankstesnio laikotarpio (2017-2019 m.) veiksmų plano projekto rengimu, kuris jau nebus keičiamas, be to, nuo 2021 m. keičiasi strateginis planavimas valstybėje, stebėseną tikslinga baigti.


Papildyti Nutarimą ir numatyti, kad viešojo sektoriaus subjektai, atverdami duomenis, privalo vadovautis SM nustatytomis duomenų atvėrimo rekomendacijomis.

Įgyvendinant 1 priemonę, 2017-12-20 Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo"  2.1. p.  numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis susisiekimo ministro 2016-07-20 įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“.


Papildyti Nutarimą pareiga viešojo sektoriaus subjektams į strateginius veiklos planus ar kitus planavimo dokumentus įtraukti duomenų atvėrimo pažangos vertinimą ir jo rezultatus pateikti Susisiekimo ministerijai.

Įgyvendinant 3.3 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo"  2.1. p. numatyta, kad valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos iki 2018 m. sausio 1 d. sudaro turimų duomenų atvėrimo planus ir jų įgyvendinimo priemones, kurias įtraukia į planavimo dokumentus, o nuo 2019 m. kiekvienais metais ne vėliau kaip iki vasario 1 d. pateikia Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai turimų duomenų įvertinimo ir duomenų atvėrimo pažangos rezultatus.


Papildyti SDT kitomis suinteresuotomis institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis.

Įgyvendinant 4.2 priemonę, susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d.  įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo“, tarybos sudėtis buvo atnaujinta. Į Tarybos sudėtį buvo įtraukti valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų atstovai.


Parengti atvirų duomenų pažangos ir poveikio vertinimo metodiką.

2021 m. kovo 22 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad Dokumentų rinkinių atvėrimo stebėsenos metodika suderinta su institucijomis ir buvo patvirtinta įsakymu 2021 m. kovo 8 d. Nr. TE-13. Taip pat nurodė, jog nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą kiekvienais metais atlieka nepriklausomi ekspertai ES Europos Duomenų Portalo užsakymu (https://www.europeandataportal.eu/en/dashboard/2020), taip pat Lietuvos atvirų duomenų pažangą vertina OECD organizacija (http://www.oecd.org/gov/digital-government/ourdata-index-policy-paper-2020.pdf) bei DESI tyrimas (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi).


Bus atlikta Jaunimo reikalų departamentui pavestų ir faktiškai vykdomų funkcijų peržiūra ir pateiktos rekomendacijos veiklos tobulinimui.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Jaunimo reikalų departamento darbuotojų pareigybių aprašymų ir Jaunimo reikalų departamento veiklos nuostatų analizę, lyginant su Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Jaunimo skyriaus darbuotojų pareigybių aprašymais ir veiklos nuostatais. Ministerijoje buvo atlikta struktūrinė pertvarka turėjusi įtakos jaunimo politikos srities funkcijų formavimo ir įgyvendinimo peržiūrai ir jų perplanavimui: įsteigta vyriausiojo jaunimo politikos patarėjo pareigybė, kuria siekiama užtikrinti politikos priemonių koordinavimo horizontalumą. Struktūrinė pertvarka atlikta ir Jaunimo reikalų departamente, perskirstant funkcijas, sumažinant vadovaujančių darbuotojų pozicijas. Seimui 2020-06-29 priėmus Jaunimo politikos pagrindų įstatymo Nr. IX-1871 2, 3, 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIII-3204, viešoji įstaiga Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūra išbraukta kaip jaunimo politiką formuojantis ir įgyvendinantis subjektas, o tarptautines ir Europos Sąjungos programas jaunimo srityje numatyta įgyvendinti ir (ar) administruoti jaunimo politiką įgyvendinančiai Vyriausybės įgaliota institucijai. Šiais pakeitimais pritariama Jaunimo reikalų departamento ir Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūros sujungimui ir planuojama, jog nauja įstaiga pradėtų veikti 2021-07-01.


Bus peržiūrėti nacionaliniai dokumentai, reglamentuojantys jaunimo amžiaus grupės apibrėžtį, surengtos diskusijos dėl vieningos pozicijos nustatymo, atitinkamai inicijuojami teisės aktų pakeitimai.

Ministerija peržiūrėjo jaunimo politikos strateginius dokumentus. Esminiai dokumentai jaunimo amžiaus tarpsnį apibrėžia taip, kaip nustatyta Jaunimo politikos pagrindų įstatyme – 14-29 metų. Dėl jaunimo amžiaus apibrėžties suvienodinimo visuose strateginiuose dokumentuose ministerija suorganizavo suinteresuotų institucijų susitikimą, kurio metu buvo nutarta, kad institucijos pagal galimybes rinks informaciją bei organizuos individualius susitikimus su atskiromis institucijomis dėl galimybės savo kompetencijos ribose rinkti duomenis apie 14-29 metų amžiaus asmenis.Tačiau atsižvelgiant į tai, kad šis jaunimo tarpsnis yra specifinis ir nevienalytis (kai jaunas žmogus būna mokiniu, studentu, kuria šeimą, dirba), taip pat į atlikto tyrimo duomenis, patvirtinančius, kad priemonės jaunimui turi būti planuojamos būtent atsižvelgiant į specifinius amžiaus tarpsnius, o ne visai tikslinei grupei iš esmės, ministerijos nuomone, suvienodinti jaunimo amžiaus apibrėžtį strateginiuose dokumentuose (tiek vykdomose priemonėse, tiek rodikliuose) netikslinga.


Vadovaujantis Vyriausybės kanceliarijos parengtomis rekomendacijomis, kurie planavimo dokumentų elementai privalo būti perkelti į strateginius veiklos planus, o kurie turi būti tik susiję, bus užtikrinta, kad strateginiuose veiklos planuose būtų numatytos sąsajos tarp strateginio veiklos plano ir strateginių jaunimo politikos dokumentų.

Ministerija nurodė ministerijos strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių sąsajas su Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos priemonių plano darbais, taip pat strateginio veiklos plano ir Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos įgyvendinimo veiksmų plano kriterijų sąsajas. Tačiau nenumatytos konkrečių strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių, priemonių sąsajos su Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos priemonėmis, taip pat Nacionaline pažangos programa, strategija Lietuva 2030 ir kitais strateginiais dokumentais, kuriais įgyvendinama jaunimo politika Lietuvoje. 2021-2030 m. periodui priemones jaunimui planuojama integruoti horizontaliai tiek Socialinės apsaugos ir darbo, tiek kitų ministerijų sritims priskiriamose priemonėse, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).


Įvertinti poreikį atlikti nepriklausomą atvirų duomenų poveikio įvertinimą.

Įgyvendinant 3.4 priemonę, atlikta analizė dėl  užsienio šalių taikomos duomenų atvėrimo pažangos ir poveikio vertinimo praktikos ir parengtos politikos formuotojui  išvados bei pasiūlymai, tame tarpe dėl nepriklausomo duomenų atvėrimo poveikio įvertinimo atlikimo Lietuvoje. Analizės ataskaitoje numatyta, kad siekiant įgyvendinti nepriklausomo atvirų duomenų pažangos ir poveikio vertinimą, Lietuva turėtų proaktyviai dalyvauti išorės vykdomuose tyrimuose.


Papildyti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymą Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – Skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ susisiekimo ministro įsakymą (toliau – Įsakymas) ir nustatyti, kad Informacinės visuomenės plėtros komitetas prie Susisiekimo ministerijos (toliau – IVPK) pateikia Įsakymu patvirtintai darbo grupei – Skaitmeninės darbotvarkės tarybai (toliau – SDT) duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; papildyti Įsakymu patvirtintą SDT darbo tvarkos aprašą atitinkamomis nuostatomis.

Įgyvendinant 3.2 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo", 22 p. numatyta, kad Susisiekimo ministras iš valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, nurodytų programos priede, ir kitų kompetentingų atstovų sudaro darbo grupę – Skaitmeninės darbotvarkės tarybą (toliau – Taryba), tvirtina jos sudėtį ir darbo tvarką. Taryba padeda programos koordinatorei vertinti, kaip siekiama tikslų ir įgyvendinami uždaviniai, kurie numatyti Programoje, stebi elektroninių paslaugų kūrimo ir naudojimosi jomis rezultatus, analizuoja pokyčius, rengia pasiūlymus dėl informacinei visuomenei plėtoti reikalingų prioritetinių sprendimų, atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą, prireikus inicijuoja teminių pogrupių sudarymą ir koordinuoja jų veiklą. Informacija apie Tarybos veiklą ir institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje. Priemonė pilnai įgyvendinta.


Papildyti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymą Nr. 3-245(1.5E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“.

2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad parengtas Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymo Nr. 3-245(1.5E) pakeitimo ir papildymo projektas. Rekomendacijų projektas buvo derinamas su suinteresuotomis institucijomis iki 2020-06-18 ir tikslinamas, atsižvelgiant į institucijų pateiktas pastabas. 2019-08-13 Informacinės visuomenės plėtros komitetas informavo, kad kartu su minėtu projektu bus patvirtinti techniniai atvirų duomenų formavimo aprašai:- Valstybės informacinių išteklių atvirų duomenų rinkinių metaduomenų klasių ir savybių taikymo aprašas;- Rekomenduojamų atvirų duomenų ir metaduomenų publikavimo formatų aprašas; - Duomenų rinkinių inventorizacijos, prioritetų nustatymo ir atvirų duomenų vartotojų poreikių įvertinimo aprašas;- Atvirų duomenų ir metaduomenų kokybės užtikrinimo aprašas.  2020 m. gruodžio 30 d.  Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad 2020 m. gruodžio 29 d. ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos.


Atsižvelgiant į apklausos metu surinktus duomenis bus ieškoma galimybių patenkinti savivaldybių metodinės pagalbos poreikius.


Parengti ir patvirtinti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymą „Dėl Atvirų duomenų portalo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“.

Įgyvendinant 2 priemonę, susisiekimo ministro 2017-11-24  įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl atlyginimo už dokumentų, įskaitant registro duomenis, registro informaciją, registrui pateiktus duomenis ir (arba) jų kopijas, valstybės informacinės sistemos duomenis aprašo patvirtinimo“ pakeitimą ir nustatyti finansavimo (licencijavimo) modelį, kuris įtvirtintų Lietuvai tinkamiausią viešojo sektoriaus turimų duomenų teikimo pakartotiniam naudojimui principą bei užtikrintų sąnaudų, kai duomenys teikiami neatlygintinai, kompensavimo mechanizmą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Teisės gauti informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų įstatymo Nr. VIII-1524 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-634(2), kuris priimtas 2021-06-30 (nauja redakcija, įsigalioja 2021-07-17). Pagrindinės įstatymo nuostatos įtvirtina viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo modelį bei duomenų teikimo apmokestinimo principus:•Įstatyme nustatoma pareiga institucijoms ir valstybės valdomiems subjektams inventorizuoti visus tvarkomus duomenis ir sudaryti  duomenų rinkinius, bei juos skelbti Lietuvos atvirų duomenų portale, iki tol buvo nustatyta tik informacijos apie veiklą skelbimo tvarka, dokumentų teikimo pakartotiniam naudojimui pareiškėjui paprašius tvarka ir galimybė sudaryti skaitmeninių dokumentų rinkinius;•Reglamentuojamos didelės vertės duomenų rinkinių tam tikrose kategorijose nuostatos. Nustatomos didelės vertės duomenų rinkinių skelbimo ir jų pakartotinio naudojimo sąlygos ir reikalavimai duomenų atvėrimui, parengimui ir pateikimui pakartotinai naudoti. Didelės vertės duomenų kategorijos: geoerdviniai duomenys, žemės stebėjimas ir aplinka, meteorologiniai duomenys, statistika, bendrovės ir bendrovių valdymas nuosavybės teise, judumas. Šie duomenys turės būti prieinami nemokamai, automatizuoto nuskaitymo. Tai aukšto komercinio potencialo duomenys, galintys paspartinti įvairių produktų kūrimą.•Platesnis Įstatymo taikymas - šiuo metu įstatymo nuostatos taikomos tik viešojo sektoriaus institucijoms ir valstybės įmonėms bei savivaldybių įmonėms (VĮ, SĮ), o įsigaliojus naujam Įstatymui, nuostatos bus taikomos ir valstybės valdomiems subjektams (įmonėms, kurių akcininkė yra valstybė ar savivaldybė) ir kurios vykdo veiklą tam tikrose srityse (dujos ir šilumos ūkis, transporto paslaugos, elektros energetika ir kt.) (pvz. AB Lietuvos paštas, UAB Ignitis, UAB Vilniaus vandenys, AB Lietuvos geležinkeliai ir kt.).•Papildomai nustatoma (ne Atvirų duomenų direktyvos kontekste, o įgyvendinant Vyriausybės tikslus duomenų atvėrimo procese), kad siekiant atverti duomenis, institucijos turi naudotis Vyriausybės įgaliotos institucijos (Lietuvos statistikos departamentas) valdomos valstybės informacinės sistemos (Valstybės duomenų valdysenos informacinė sistema, toliau - VDV IS) funkcionalumu. Tikslas - suteikti institucijoms papildomą technologinę pagalbą joms rengiant duomenų rinkinius, nuasmeninant duomenis ir juos pateikiant į Atvirų duomenų portalą. Tokiu būdu išnaudojamas VDV IS technologinis funkcionalumas, o institucijoms nereikia pačioms vykdyti ar įsigyti sprendimų veikloms, susijusioms su duomenų paruošimu atvėrimui.•Be to, siekiant valstybės valdymo procesuose pereiti nuo analoginių dokumentų prie skaitmeninių duomenų naudojimo, Įstatyme dokumentų sąvoka keičiama į duomenų sąvoką.•Įstatymas įtvirtina pagrindinį duomenų pakartotinio naudojimo apmokestinimo principą, kad duomenų pakartotinis naudojimas turi būti nemokamas. Nurodytas reikalavimas netaikomas: (1) valstybės valdomiems subjektams; (2) institucijoms, kurios turi gauti pajamų, kad padengtų didžiąją dalį (daugiau negu 50 procentų) sąnaudų, patiriamų joms atliekant viešąsias funkcijas; (3) bibliotekoms, įskaitant aukštųjų mokyklų bibliotekas, muziejams ir valstybės archyvams. Tais atvejais, kai imamas atlyginimas už duomenų teikimą, bendros pajamos, gautos iš duomenų teikimo pakartotinai naudoti, neturi viršyti duomenų rinkimo, rengimo, atgaminimo, platinimo, saugojimo, nuasmeninimo ir konfidencialios verslo informacijos apsaugojimo sąnaudų kartu su pagrįstąja investicijų grąža.•Atsižvelgiant į tai, kad institucijoms, siekiant tinkamai įgyvendinti Įstatymo nuostatas dėl duomenų pakartotinio naudojimo, gali atsirasti papildomų valstybės biudžeto lėšų poreikis (darbo užmokestis, programinių priemonių ir registrų bei valstybės informacinių sistemų plėtros darbai), Įstatymo priedo 2 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta, kad institucijos privalo skirti iki 2 proc. darbo užmokesčiui skirtų lėšų darbo užmokesčiui už veiklų, užtikrinančių duomenų ir duomenų rinkinių sudarymą, teikimą, skelbimą ir pakartotinį naudojimą, vykdymą, taip pat numatyti įstatymui įgyvendinti reikalingą valstybės biudžeto lėšų poreikį planuojant informacinių technologijų plėtrai reikalingus asignavimus.


Įgyvendinant 4.1 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. nutarimu Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“, 22 punktas buvo papildytas nuostata, kad „Taryba <...> atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą <...>“. Taip pat susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d. įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo" buvo patikslintas Tarybos darbo reglamento 4.7 papunktis, kuriuo nustatoma, kad Taryba „atlieka viešojo sektoriaus subjektų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; informacija apie institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus ir Tarybos veiklą skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje“.


Parengti ir priimti Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ ir Vyriausybės 2007 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 642 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybės įmonėse“ pakeitimai, siekiant kuo labiau suvienodinti turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo reguliavimą SKĮ ir VVĮ, kartu laikantis savivaldos principų.

Vyriausybė 2018-03-28 priėmė nutarimus: Nr. 313 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ pakeitimo“, Nr. 314 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010 m. liepos 14 d. nutarimo Nr. 1052 „Dėl Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Nr. 315 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 642 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybės įmonėse“ pripažinimo netekusiu galios“:-                           Nutarime Nr. 313 reglamentuotas savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimas tiek savivaldybės įmonėse, tiek akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse, kurių akcijų nuosavybės teise turi savivaldybės, suformuluoti vienodi visoms savivaldybėms turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo reikalavimai, atsižvelgiant į vietos savivaldos principus ir į tai, kad pagal sprendimų priėmimo laisvę šių teisių įgyvendinimas priskirtinas savivaldybių savarankiškosioms funkcijoms. Taip pat pateiktos rekomendacijos savivaldybėms, vadovaujantis Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 665 „Dėl Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis dėl valstybės valdomų įmonių strategijų ir jų įgyvendinimo, taip pat dėl valstybės valdomų bendrovių stebėtojų tarybos ir valdybos narių atlygio, nustatyti savivaldybės valdomų įmonių strategijų sudarymo, atnaujinimo ir jų įgyvendinimo gaires bei patvirtinti savivaldybės valdomų įmonių vadovų darbo užmokesčio, taip pat atlygio savivaldybės valdomose įmonėse sudaromų stebėtojų tarybų, valdybų, komitetų nariams nustatymo tvarką.-                           Nutarime Nr. 314 pakeistas 6.2 papunktis, aiškiau nurodant, kad savivaldybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms ir savivaldybių institucijoms, įgyvendinančioms savivaldybei nuosavybės teise priklausančių akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų suteikiamas turtines ir neturtines teises, rekomenduojama siekti, kad savivaldybių įmonės ir akcinės bendrovės arba uždarosios akcinės bendrovės, kurių savivaldybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 visų balsų šios bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime, mutatis mutandis laikytųsi Ūkio ministerijos tvirtinamų valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų ir kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu teiktų informaciją apie jų vykdomus specialiuosius įpareigojimus.


Patikslinti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą ir peržiūrėti valstybės informacinių išteklių valdytojo, tvarkytojo, duomenų valdymo įgaliotinio funkcijas.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2021-07-29 pateikė informaciją, kad Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme (VIIVĮ) reglamentuota duomenų valdymo įgaliotinio sąvoka, kuri apibrėžiama: „Duomenų valdymo įgaliotinis yra valstybės informacinės sistemos ar registro valdytojo arba valstybės informacinės sistemos ar registro tvarkytojo struktūrinio padalinio, atsakingo už institucijai teisės aktų nustatytų funkcijų atlikimą, vadovas, o jeigu tokio struktūrinio padalinio nėra, – darbuotojas, atsakingas už institucijai teisės aktuose nustatytų funkcijų atlikimą“. Vadovaudamasis VIIVĮ nuostatomis, duomenų valdymo įgaliotinis be kita ko tiesiogiai prižiūri, kad informacija, duomenys, dokumentai ir (arba) jų kopijos būtų teikiami, skelbiami ir (arba) perduodami pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad, siekdama sudaryti palankias sąlygas veiksmingam duomenų atvėrimui bei padėti institucijoms atverti duomenis, patvirtino (2020-12-28 įsakymas Nr. 4-1150) Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/2bf2218048d311eb8d9fe110e148c770). Vadovaujantis šiomis rekomendacijomis, visos viešojo sektoriaus institucijos turi paskirti asmenį, atsakingą už institucijos duomenų atvėrimo organizavimą – Atvirų duomenų koordinatorių, bei pavesti koordinatoriui organizuoti ir įgyvendinti duomenų atvėrimą rekomendacijose nurodyta veiksmų seka. Rekomendacijų nuostatos dėl Atvirų duomenų koordinatoriaus skyrimo galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms, įskaitant visas ministerijas.


Patvirtinti techninę specifikaciją, kuri užtikrintų šių portalo galimybių įgyvendinimą.

2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Duomenų rinkinių portalo (DRP) techninės specifikacijos projektas yra parengtas ir jame numatyti aplinkos, skirtos rekomenduojamoms gerosioms praktikoms, grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcionalumai ir jų įgyvendinimas. 2020 m. gruodžio 29 d. EIM pateiktais duomenimis, DRP techninį aprašymą (specifikaciją), kuri yra suderinta su institucijomis, numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d. Laukiame specifikacijos patvirtinimo.2021 m. kovo 22 d. EIM informavo, jog DRP techninis aprašymas (specifikacija) patvirtintas ir užregistruotas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre (www.registrai.lt)


Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant įtvirtinti informacijos apie SKĮ viešinimą pagrindus.

Seimas 2018 m. gegužės 17 d. priėmė Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo ir su juo susijusių 6 įstatymų pakeitimų įstatymus . Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIII-1163 „savivaldybės kontroliuojamos įmonės“ sąvoka pakeista į „savivaldybės valdomos įmonės“ sąvoką, suvienodinant savivaldybės kontroliuojamų įmonių ir valstybės valdomų įmonių reguliavimo srityje vartojamus terminus, taip pat išplėsta viešumo principo samprata, jį papildant pareiga viešinti ne mažiau kaip trejų paskutinių finansinių metų informaciją apie savivaldybės kontroliuojamų įmonių veiklą ir rezultatus.


Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant suvienodinti SKĮ ir VVĮ reguliavimo srityje taikomą terminologiją.


Apsvarstyti priemones, kaip būtų galima išieškoti šilumos vartotojų permokėtas lėšas iš UAB „Vilniaus energija“, kad būtų apgintas viešasis interesas.

Vilniaus miesto savivaldybė ir jos kontroliuojama bendrovė AB ,,Vilniaus šilumos tinklai“ 2017-03-29 pateikė pretenziją bendrovei Veolia dėl nevykdomų UAB ,,Vilniaus energija“ įsipareigojimų, dėl kurių galima žala vertinama daugiau kaip 200 mln. Eur. Bendrovei Veolia atsisakius tenkinti pretenziją, Vilniaus miesto savivaldybės taryba 2017-04-25 sprendimu Nr. 1-906 nusprendė teikti civilinį ieškinį Stokholmo prekybos rūmų arbitražui. Sėkminga arbitražo baigtis leistų atgauti Vilniaus miesto savivaldybės patirtus nuostolius, o Vilniaus miesto šilumos vartotojams – susigrąžinti nepagrįstai permokėtas sumas už šildymą.


Pakeisti Nacionalinio plėtros banko įstatymą dėl galimybės laikinai laisvus pinigus laikinai naudoti kitoms finansinėms priemonėms.


Minimaliuose vidaus kontrolės reikalavimuose apibrėžti Finansų ministerijos atliekamą vidaus kontrolės stebėsenos procesą (įskaitant finansų kontrolę), nustatyti vidaus kontrolės (įskaitant finansų kontrolę) būklės ataskaitos pildymo reikalavimus.

2019-07-11 priėmus naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą Nr. XIII-2312 ir 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtinus Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašą (toliau – aprašas), nustatytas naujas informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimo mechanizmas. Jis pakeitė galiojusią tvarką, pagal kurią viešųjų juridinių asmenų vadovai atsiskaitydavo tik už finansų kontrolę, t. y. jie turėjo teikti Finansų ministerijai ataskaitą apie finansų kontrolės būklę viešajame juridiniame asmenyje.Aprašo V skyriuje „Informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimas“ apibrėžtas Finansų ministerijos atliekamas vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesas. Detalizuota, kokią informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą ir kokiais terminais viešųjų juridinių asmenų vadovai turi teikti Finansų ministerijai. Nustatyta, kad Finansų ministerija, remdamasi viešųjų juridinių asmenų vadovų pateikta informacija, analizuoja, kaip viešuosiuose juridiniuose asmenyse įgyvendinama vidaus kontrolė, nagrinėja vidaus kontrolės įgyvendinimo trūkumus ir rengia pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo tobulinimo, o nustačius sisteminių vidaus kontrolės trūkumų, teikia sprendimus priimančioms institucijoms pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo tobulinimo. Taip pat nustatyta, kad Finansų ministerijos parengta apibendrinta informacija apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešuosiuose juridiniuose asmenyse bus skelbiama Finansų ministerijos interneto svetainėje.


Parengti ir pavirtinti Minimalius vidaus kontrolės reikalavimus, detaliai nurodyti vidaus kontrolės sistemos elementams keliamus reikalavimus.

2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Jo III skyriaus „Vidaus kontrolė“ trečiajame skirsnyje „Vidaus kontrolės elementai“ detalizuoti vidaus kontrolės sistemos elementams (kontrolės aplinka, rizikos vertinimas, kontrolės veikla, informavimas ir komunikacija, stebėsena) keliami reikalavimai.


Prasidėjus teisminiam procesui su maitinimo paslaugų teikėju, priemonės įgyvendinimas neaktualus.


Sudaryti priemonių planą, kuriame bus numatytos priemonės, susijusios su Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013-2023 metų programos ir 2014-04-18 sutarties paslaugų viešojo pirkimo-pardavimo sutarties Nr. 460/G1-64 nutraukimo.

Jurbarko rajono savivaldybė planavo koreguoti Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013–2023 metų programą ir atsisakyti nereikalingų investicijų, nes reikšmingai sumažėjus mokinių skaičiui mokyklose buvo uždarytos kai kurios į programą įtrauktos mokyklos. Dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus ir negautų planuotų pajamų maitinimo paslaugų teikėjas kreipėsi į teismą prašydamas padidinti paslaugų įkainius ir priteisti nuostolių atlyginimą. Atsižvelgdama į šią situaciją, savivaldybė planavo sudaryti priemonių planą ir inventorizuoti atliktus remonto/rekonstrukcijos darbus, tiekėjo pirktą įrangą, atlikti naudojamų maitinimo plotų, mokinių skaičiaus kitimo analizę, įvertinti padidintos paslaugų kainos atitikimą rinkos kainoms, išanalizuoti galimas sutarties vykdymo alternatyvas. 2020-12-15 Kauno apygardos teismas priėmė sprendimą, kuriuo teikėjo ieškinį dėl nuostolių atlyginimo atmetė. Teikėjui pateikus apeliacinį skundą, byla perduota nagrinėti Lietuvos apeliaciniam teismui.Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas ir teisminiai ginčai su paslaugų teikėju tęsiasi ilgą laiką, priemonės stebėseną baigiame. Pasiūlyta Jurbarko rajono savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai stebėti rekomendacijos įgyvendinimą ir atkreipti dėmesį į likusias rizikas dėl savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo programos įgyvendinimo.


Bendradarbiaujant su Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinės ligonių kasos, psichikos sveikatos draugijos, pacientų atstovais peržiūrėtos egzistuojančios tvarkos dėl jautrių asmens duomenų naudojimo ir parengtas psichikos sveikatos duomenų saugojimo ir prieigos modelis.

Įgyvendinant 1.14 priemonę, sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2018-02-06 Nr. V-142) pakeitė  Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos naudojimo tvarkos aprašą (2015-05-26 Nr. V-657), kurio XI skyriuje "Elektroninės sveikatos įrašų duomenų, susijusių su paciento psichikos sveikatos priežiūra, tvarkymas" pateikiamas psichikos sveikatos duomenų saugojimo ir prieigos modelis.


Patvirtintas Sveikatos apsaugos ministro įsakymas dėl E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programos pakeitimo, numatant pamatuojamus, į pokyčių valdymą orientuotus kiekybinius ir kokybinius vertinimo kriterijus bei šių kriterijų ir rodiklių vertinimo metodiką.

Įgyvendinant 1.2 priemonę, sveikatos apsaugos ministro 2019-01-24  įsakymu Nr. V-99  buvo pakeista e. sveikatos sistemos 2017–2025 m. plėtros programa, papildant ją detaliais programos įgyvendinimo kiekybiniais ir kokybiniais vertinimo kriterijais, nurodant šių kriterijų aprašymus ir vertinimo metodiką.


Peržiūrėti ir pakeisti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2017–2019 metų strateginį veiklos planą, E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programą.

Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programa peržiūrėta ir pakeista, Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2018–2020 metų strateginio veiklos planas patvirtintas LR sveikatos apsaugos ministro 2018-01-17 įsakymu Nr. V-51. Priemonė įgyvendinta.


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti e. sveikatos plėtrai svarbiausi klinikinių duomenų rinkiniai.

Įgyvendinant 1.6 priemonę, sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2018-04-03 Nr. V-373) patvirtino e. sveikatos sistemos plėtrai svarbiausių klinikinių duomenų rinkinių sąrašą.


Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projekte numatyti viešojo juridinio asmens vadovo pareigą kiekvienais metais teikti ataskaitą apie vidaus kontrolės (įskaitant finansų kontrolę) būklę viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant pavaldžius arba jo valdymo sričiai priskirtus viešuosius juridinius asmenis.

2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad institucija, atsakinga už metodinį vadovavimą vidaus kontrolės ir vidaus audito srityje, yra Finansų ministerija, kuri finansų ministro nustatyta tvarka rinks informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis. Viešojo juridinio asmens vadovui pavesta nustatyta tvarka teikti informaciją Finansų ministerijai.


Bendradarbiaujant su savivaldybėmis įvertinti galimybę paskirti vieną instituciją, kuri kauptų informaciją apie valstybės ir savivaldybių viešąsias įstaigas, ją analizuotų ir lygintų.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019-04-30 nutarimu Nr. 432 nuo 2020 m. sausio 1 d. pakeitė Vidaus reikalų ministerijos nuostatus, nustatydama, kad ministerija kaupia duomenis apie viešąsias įstaigas, kurių dalininkė (savininkė) yra valstybė ir (ar) savivaldybė, atlieka jų analizę ir vertina valstybės mastu; formuoja valstybės politiką viešųjų įstaigų srityje; rengia viešųjų įstaigų srities įstatymų projektus. Vidaus reikalų ministerija bendradarbiaudama su Vyriausybės strateginės analizės centru (STRATA) parengė 2016-2019 m. Viešojo sektoriaus ataskaitą, kurioje analizuojamas visas 2019 m. Lietuvoje veikęs viešasis sektorius, vertinami jo pokyčiai, teikiami pasiūlymai dėl tolesnio viešojo sektoriaus tobulinimo. Viešosios įstaigos analizuojamos ir kaip atskiras viešojo sektoriaus komponentas, ir viso viešojo sektoriaus veikimo kontekste, vertinami viešųjų įstaigų skaičiaus pokyčiai ir juos įtakoję priežastys. 2019 m. viešųjų įstaigų daugėjo, tam įtakos turėjo biudžetinių įstaigų, valstybės įmonių pertvarkymas į viešąsias įstaigas. Didžiausias tokių viešųjų įstaigų augimas stebėtas švietimo, mokslo ir sporto ministro valdymo srityje.


Parengtas ir Sveikatos ministro  įsakymu patvirtintas standartizuotas SPĮ IS privalomos dokumentacijos šablonas.

Įgyvendinant 2.1 priemonę, sveikatos apsaugos ministras 2017-07-28 įsakymu Nr. V-921 "Dėl sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų įteisinimo dokumentacijos" patvirtino standartizuotą sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos; privačios sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos) privalomos dokumentacijos šabloną.


Peržiūrėti ir inicijuoti siūlymus dėl Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija“ Lietuva 2030“, Nacionalinės reformų darbotvarkės, Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos horizontaliojo prioriteto „Sveikata visiems“ tarpinstitucinio veiklos plano, Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų programos keitimo.

Įgyvendinant 1.1.1 priemonę, buvo peržiūrėti Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija“ Lietuva 2030“, 2018 metų Nacionalinės reformų darbotvarkės, Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos horizontaliojo prioriteto „Sveikata visiems“ tarpinstitucinio veiklos plano, Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos dokumentai.  Strateginiuose dokumentuose e. sveikatos kryptys suderintos. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, e. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programa peržiūrėta ir pakeista, Sveikatos apsaugos ministerijos 2018–2020 metų strateginis veiklos planas patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2018-01-17 įsakymu Nr. V-51.


Peržiūrėtos egzistuojančios tvarkos dėl paciento supažindinimo formos ir parengti siūlymai dėl elektroninės paciento supažindinimo formos įtvirtinimo.

Įgyvendinant 1.13. priemonę, sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-02-06 Nr. V-142) patvirtintas Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos naudojimo tvarkos aprašas (2015-05-02 Nr.V-657) buvo papildytas 54 p. Jame nustatomos paciento prieigos teisės prie e. sveikatos įrašų. Taip pat numatyta, kad Registrų centras e. sveikatos portale privalo pateikti informaciją apie duomenų valdytoją, duomenų tvarkytojus, duomenų tvarkymo tikslus, tvarkomų asmens duomenų kategorijas, duomenų saugojimo laikotarpį, pacientų teisę susipažinti su tvarkomais duomenimis, teisę prašyti, kad duomenų tvarkytojas ištaisytų netikslius duomenis arba apribotų duomenų tvarkymą, teisę nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi, teisę pateikti skundą priežiūros institucijai, nurodyti, iš kokių šaltinių gauti paciento duomenys ir kokiems duomenų gavėjams jie teikiami. Taip pat VĮ Registrų centro direktorius įsakymu (2018-03-21 Nr. V-95) patvirtino paciento supažindinimo formą.


Realizuota paciento supažindinimo forma e. sveikatos portale.

Įgyvendinant 1.12 priemonę, ministerija parengė Pacientų, besijungiančių prie Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) portalo supažindinimo formą, kurioje pateiktas asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas, tikslas, paciento teisės, teikiamų ir gaunamų asmens duomenų šaltiniai bei apimtis. 2019-02-21 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad e. sveikatos portale atliktas pakeitimas, kuris užtikrina, kad duomenų subjektas, prieš jungiantis prie minėto portalo, privalo susipažinti su supažindinimo forma ir pažymėti apie tai portale.


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas e. sveikatos naudojimo apimčių didinimo susiejimas su gerais šeimos gydytojų darbo rezultatais.

Įgyvendinant 1.9 priemonę sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-05-09 Nr. V-554) buvo patvirtintos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2018 metų siektinos reikšmės. Šios reikšmės taikomos keturioms asmens sveikatos priežiūros įstaigų grupėms, tame tarpe ir pirminio lygio asmens sveikatos paslaugas teikiančioms viešosioms įstaigoms. Mechanizmas, leidžiantis susieti e. sveikatos sistemos naudojimo apimtis su šeimos gydytojų darbo rezultatais sukurtas.


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti pakeitimai dėl telekardiologijos ir teleradiologijos paslaugų teikimo.

Įgyvendinant 1.7. priemonę, buvo atlikti teisės aktų pakeitimai: sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2017-07-20 Nr. V-890) pakeitė Teleradiologijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarkos aprašą (2012-10-19 įsakymo Nr. V-944), kuriame  nustatė reikalavimus įrangai (II skyrius), specialistams (III skyrius), paslaugų teikimo tvarką (IV skyrius), paslaugų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarką. Numatytas reikalavimas, jog konsultuojamoji asmens sveikatos priežiūros įstaiga prašymą apmokėti Privalomojo sveikatos draudimo fondo  biudžeto lėšomis asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, gali pateikti tik po to, kai atlikto radiologinio tyrimo vaizdai ir jų aprašymas bus įdėti į Elektroninę sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos posistemę - Nacionalinę medicininių vaizdų archyvavimo ir mainų informacinę sistemą (16 p.). Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2017-07-20 Nr. V-889) pakeistame Radiologijos ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reikalavimų apraše (2015-07-24 Nr. V-881) reglamentuojamos ne tik ambulatorines, bet ir stacionarinės radiologijos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, numatant jas teikti visą parą (teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose ir vieno profilio specializuotas stacionarines asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose), užtikrinant, kad jos būtų suteiktos ne vėliau kaip per 2 val. nuo paskyrimo.


Atsižvelgiant į priimtus sprendimus parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo įsakymo projektą.

Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos (LNSS) viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinos reikšmės kasmet nustatomos sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Sveikatos apsaugos ministro 2019-10-28 įsakymu Nr. V-1218 patvirtintas šias paslaugas teikiančių įstaigų palyginimo pagal veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinų reikšmių įvykdymą tvarkos aprašas (pakeistas ministro įsakymais: 2021-02-01 Nr. V-197 ir 2024-02-07 Nr. V-163). Apraše nustatytos įstaigos, kurios iki einamųjų metų kovo 15 d. ministerijai turi pateikti ataskaitas apie įstaigų finansinių ir veiklos rodiklių (nurodytų Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 (2) str. 1 ir 2 d.) siektinų reikšmių įvykdymą, nustatyta šių rodiklių vertinimo ir palyginimo, kurį atlieka ministerija, tvarka; nustatytas rezultatų paskelbimo ministerijos interneto svetainėje terminas (iki einamųjų metų birželio 1 d).Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1964 patvirtintos LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių ASP paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2021 m. siektinos reikšmės ir apskaičiavimas, duomenų teikėjai, tačiau veiklos rodikliai, jų siektinos reikšmės ir jų apskaičiavimas nesikeitė. 2022 m. siektinos reikšmės patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2022-09-20 įsakymu Nr. V-1467, kuriuo vadovaujantis rodiklio „Įstaigos sąnaudų darbo užmokesčiui dalis“ reikšmė buvo tik stebima, įvykdymas nebuvo vertinamas ir balai už rodiklio siektinos reikšmės įvykdymą nebuvo skiriami, o 2023 m. šio rodiklio reikšmė nenustatyta(sveikatos apsaugos ministro 2023-05-30 įsakymas Nr. V-628), nors Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo nuostatos nebuvo pakeistos. Siekiant tobulinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų veiklos rezultatų vertinimo sistemą, 2023-12-21 priimtas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 15(1), 15(2), 15(3), 36 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2453 (įsigalios nuo 2025-01-01), kuriuo atsisakyta įstatymo 15(2) str. 1, 2 ir 8 d. reglamentuotų LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių ASP paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir šių įstaigų grupių nustatymo ir pavesta juos (rodiklius, jų siektinas reikšmes, įstaigų grupes) nustatyti sveikatos apsaugos ministrui. Priėmus šiuos pakeitimus sudarytos prielaidos užtikrinti sklandesnį, objektyvesnį ir realius poreikius atitinkantį veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir jų siektinų reikšmių nustatymą bei palyginimą.


Peržiūrėti 2017 m. vasario 23 d. finansų ministro įsakymu Nr.1K-65 patvirtintus AVNT panaudojimo efektyvumo rodiklius, jų reikšmes, taikytinas AVNT valdytojams, įskaitant Turto banką, ir išanalizavus, kokie AVNT valdymo ir/arba panaudojimo efektyvumo rodikliai reikalingi vertinant centralizuotai valdomo AVNT valdymo/panaudojimo efektyvumą, pakeisti finansų ministro įsakymu  Nr.1K-65 nustatytus rodiklius


Atlikti bandomąjį vertinimą, taikant sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų gaires.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad Sveikatos apsaugos ministerija atliko sisteminę sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų teisinio reguliavimo peržiūrą, siekiant atsisakyti perteklinio reguliavimo.


Atrinkti planuojamas teisėkūros iniciatyvas, kurių pagrindimo ir analizės rezultatai turėtų būti pristatyti plačiau.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad buvo atrinktos teisėkūros iniciatyvos, kurių pagrindimo ir analizės rezultatai turėtų būti plačiau pristatyti Vyriausybei.


Inicijuoti teisės akto (LRV nutarimo, kuriuo patvirtinta RPP programa ar Strateginio valdymo metodikos) pakeitimą, nurodant VRM atsakomybę kitų ministerijų atžvilgiu.


Pagal poreikį pakeisti poįstatyminius teisės aktus, susijusius su Nacionalinio plėtros banko įstatymo pakeitimais.


Parengti Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu tvirtinamą Pasirengimo vaiko globai (rūpybai) tvarkos aprašą.

Parengtas ir Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2025 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. BV-66 patvirtintas Mokymų vykdymo, vertinimo ir išvados rengimo dėl asmens pasirengimo globoti (rūpinti), įvaikinti ar prižiūrėti vaiką tvarkos aprašas (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/30234391004b11f0a2ad91db29a9514e?jfwid=ywjmsjv32)


2028 metais rengiant 2027 m. Valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitą, AVNT, įskaitant perduotą valdyti centralizuotai valstybės nekilnojamąjį turtą, panaudojimo ir valdymo efektyvumo rodiklių analizę pateikti vadovaujantis naujais AVNT panaudojimo efektyvumo rodikliais;


Parengtas tvarkos aprašas dėl kasmet sudaromo valstybinių institucijų funkcijoms vykdyti nenaudojamo nekilnojamojo turto sąrašo, kuriame būtų įvertinama laisvo nekilnojamojo turto būklė, reikalingi remonto darbai bei nustatyta komercinės nuomos kaina.


Švietimo, mokslo ir sporto ministerija inicijuoja integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų plėtros programų vertinimą. Vienas iš išorės ekspertų atliksimo vertinimo „ES fondų investicijų į švietimo sektoriaus infrastruktūrą masto ir poveikio vertinimas“ uždavinių – „3. Parengti atvejo analizę, kurioje būtų įvertinti integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų (slėnių) plėtros programų įgyvendinimo rezultatai ir poveikis“. Numatoma vertinimo pabaiga – 2020 m. II ketv.

Finansų ministerija koordinavo vertinimo paslaugų užsakymą „Švietimo ir mokslo infrastruktūros vertinimas“, kurio viena sudedamųjų dalių buvo atvejo studija, skirta integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų plėtros programoms („slėniams“). 2021-06-03 išorės ekspertai – UAB „BGI Consulting“ atliko ES fondų ir kitų investicijų į švietimo ir mokslo infrastruktūrą masto ir poveikio vertinimą. Atliekant atvejo studiją buvo orientuojamasi į tris pagrindinius vertinimo kriterijus – slėnių plėtros programų įgyvendinimo 1) rezultatyvumą (įskaitant slėnių plėtros programose planuotų rodiklių pasiekimą), 2) efektyvumą ir 3) ilgalaikį poveikį, dėmesį skiriant tiems rezultatams, jų pasiekimo efektyvumui ir poveikiui, kurie susiję su MSI ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu. Susipažinus su atliktu vertinimu nustatyta, kad ataskaitoje didžiausias dėmesys skiriamas slėnių plėtros programų rezultatų vertinimui MTEP srityje, mokslo ir verslo bendradarbiavimo aspektams, tačiau visa apimtimi neatskleisti slėnių plėtros programų planuotų rodiklių pasiekimai pagal audito ataskaitos 6 priede pateiktą rodiklių sąrašą (pavyzdžiui, ataskaitoje nenagrinėjami studijų srities rodiklių pasiekimai).


Peržiūrėti visų socialinio draudimo įmokų tarifus, išanalizuoti atskirų socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo galimybes ir pateikti siūlymus LR Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetui, LR Vyriausybei.

Seimas 2021-12-14 priėmė Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2022 metų rodiklių patvirtinimo įstatymą (N. XIV-749), kuriame pirmą kartą VSDF biudžete yra suplanuoti valstybinio socialinio draudimo įmokų rūšių tarifų dydžiai, pagal kuriuos planuojamos įmokos ir išmokos pagal draudimų rūšis yra subalansuotos. Pagal 2022 m. VSDF biudžeto planą ir prognostinius skaičiavimus 2023 m. ir 2024 m., visų rūšių (ligos, motinystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, pensijų) socialinio draudimo įplaukos suplanuotos didesnės nei išlaidos. Socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo sprendimams aktualūs ir VSDF valdybos veiksmai įgyvendinant 2018 m. jai teiktą rekomendaciją, susijusią su apskaitos tvarkymo tobulinimu, siekiant nuo 2024 m. turėti duomenis apie sukauptą rezultatą pagal atskiras socialinio draudimo rūšis. Priėmus Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymą (2023-05-23, Nr. XIV-1966), susiję valstybės socialinių fondų biudžetai bus rengiami kaupimo principu ir tvirtinami vienu įstatymu, jų biudžetų projektų aiškinamajame rašte bus pateikiama informacija apie atskirų socialinio draudimo rūšių planuojamas įmokas, numatomus sukaupti jų rezultatus, pinigines įplaukas ir išlaidas kitiems biudžetiniams metams. Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m. valstybės socialinių fondų biudžetų projektus. Visų fondų 2024 m. biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 m. rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus.Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. VSDF valdyba informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte taiko 2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus. Atsižvelgiant į priimtus teisės aktus, VSDF valdyboje 2023 m. atlikti Finansų valdymo sistemos pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją.


Patikslinti krašto apsaugos ministro 2021-11-09 įsakymą Nr. V-859 „Dėl Krašto apsaugos sistemos kareivių (jūreivių) ir puskarininkių karjeros koncepcijos tvirtinimo“, kad koncepcija atitiktų Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo reikalavimus.


Atlikti Finansų valdymo sistemos funkcionalumo tobulinimo darbus.

Fondo 2021 m. veiklos plane, patvirtiname Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389), iki 2021-12-31 buvo numatyta parengti centralizuotos apskaitos modelį, o 2022 m. antrą pusmetį atlikti finansų valdymo sistemos funkcionalumo tobulinimo darbus. Juos planuota taikyti nuo 2023-01-01.  Atsižvelgiant į Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir  2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) pakeitimus, centralizuotos apskaitos modelio parengimas nukeltas vieneriems metams. 2023 metais yra atlikti pasirengimo fondo apskaitos centralizavimui nuo 2024-01-01 darbai, t. y. atlikti pakeitimai Finansų valdymo sistemoje ir peržiūrėtos teritoriniuose skyriuose vykdomos procedūros, kurias atlieka fondo apskaitą tvarkantys finansų specialistai, atlikti kiti parengiamieji darbai (peržiūrėti Fondo valdybos ir teritorinių skyrių nuostatai ir t.t.). VSDF valdyba 2023-12-13 informavo, kad Finansų valdymo sistemoje atlikti pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei Fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją. Nuo 2024-01-01 fondo apskaita bus tvarkoma centralizuotai (VSDF valdyboje).


Iki einamųjų metų pabaigos peržiūrėti ir esant poreikiui atnaujinti planą, registruoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones.


Įgyvendinant visas priemones, skirtas 1 ir 2 rekomendacijoms įvykdyti, kiekvienu atveju nustatyti pasirinktas priemones ir būdus, kad informacija būtų paskelbta Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje.

Seimas 2019-05-28 priėmė Teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymą. Įstatyme nustatyta, kad galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą atliekanti ministerija informaciją, susijusią su galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimu, skelbia Teisės aktų informacinėje sistemoje. Šioje informacinėje sistemoje ir galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą atlikusios ministerijos interneto svetainėje per penkias darbo dienas nuo parengimo paskelbiama galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo ataskaita.Vyriausybės kanceliarija 2019-12-23 raštu Nr. S-4524 informavo, kad Vyriausybės darbo reglamento 21 p. ir 38 p. (atitinkami pakeitimai padaryti 2019-05-22 Vyriausybės nutarimu Nr. 513) numato, kad rengėjai, teikdami teisės akto projektą institucijoms derinti ir Vyriausybei svarstyti, turi pateikti informaciją bei duomenis, pagrindžiančius siūlomo teisinio reguliavimo naudą bei įgyvendinimo kaštus, taip pat pateikti informaciją apie konsultacijų su visuomene būdus, terminus, apibendrintus konsultacijų rezultatus, o teikiant Vyriausybei svarstyti teisės akto projektą – gautas suinteresuotų asmenų pastabas ir pasiūlymus, šių pastabų ir pasiūlymų įvertinimą. Teisės aktų projektai derinami su institucijomis ir teikiami Vyriausybei svarstyti naudojantis Seimo kanceliarijos teisės aktų informacine sistema (toliau – Sistema). Sistemoje skelbiami visi teisės akto projektų (kiekvienos projekto versijos) lydraščiai ir teikimai. Taip užtikrinama, kad Teisėkūros pagrindų įstatyme nurodyta informacija būtų skelbiama.Vyriausybės kanceliarija 2020-08-25 raštu Nr. S-3659 informavo, kad Teisėkūros pagrindų įstatymas, taip pat ir nuostata dėl teisėkūros iniciatyvų skelbimo Teisės aktų informacinėje sistemoje, galioja nuo 2014 m., tačiau ši nuostata yra neveikianti. Vyriausybė 2021-05-05 nutarimu Nr. 308 patvirtino Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodiką. Metodikos 55 p. nustatyta, kad ex post vertinimą atliekanti ministerija savo interneto svetainėje, TAIS, prireikus – ir kitomis pasirinktomis priemonėmis skelbia ex post vertinimo plano projektą, ex post vertinimo planą ir ex post vertinimo ataskaitos projektą bei galutinę ex post vertinimo ataskaitą, taip pat gali skelbti ir kitą informaciją, susijusią su ex post vertinimu (pvz., vykdant viešąsias konsultacijas gautus apibendrinamuosius duomenis, kvietimą teikti nuomonę dėl vertinamo teisinio reguliavimo taikymo ir veikimo).Vyriausybės kanceliarija 2021-01-12 raštu Nr. S-82 informavo, kad informacijos skelbimo reikalavimai ir procesai bus atitinkamai aptarti ir rengiant Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos pakeitimus, siekiant užtikrinti, kad Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje būtų paskelbta visa Teisėkūros pagrindų įstatyme nurodyta ir su įrodymų / duomenų, pagrindžiančių siūlomus reguliavimo pakeitimus, pateikimu susijusi informacija. 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą, atsižvelgiant į tai, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija,  peržiūri metodikos nuostatas dėl socialinei aplinkai ir lygioms galimybėms poveikio vertinimo aspekto sustiprinimo. Metodikos peržiūrą planuojama atlikti 2024 m. I pusmetį. Laukiame patikslintos ir patvirtintos Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto rizikų valdymo planą, jame nurodyti identifikuotas rizikas ir jų valdymo priemones.


Parengti KASOKTĮ įstatymo pakeitimo projektą, numatant, kad pagrindinis kriterijus atleisti neaktyvų SNKT karį – pratybų / mokymų nelankymas be pateisinamos priežasties ir jį pateikti svarstyti LRV.


Parengti pritaikyto prie Lietuvos teisės sistemos ir orientuoto į teisėkūros efektyvumo didinimą teisinio reguliavimo vertinimo modelį ir jį aptarti su suinteresuotais asmenimis.

Vyriausybės kanceliarija parengė baigiamojo (ex-post) vertinimo modelį. Siekiant aptarti parengtą modelį su suinteresuotomis šalimis, suorganizavo viešąsias konsultacijas: apskritojo stalo diskusiją su suinteresuotomis institucijomis ir akademine visuomene; interviu ciklą su socialiniais partneriais, nevyriausybinių visuomeninių organizacijų atstovais; interviu nuotoliniu būdu su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos geresnio reguliavimo politikos ekspertais.


Rekomendacijos įgyvendinimo priemonių plano įvykdymas.

Vykdant patvirtintas (Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947) Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemones, priimti dalies universitetų tinklo optimizavimo sprendimai: Lietuvos edukologijos ir Aleksandro Stulginskio universitetai prijungti prie Vytauto Didžiojo universiteto; Šiaulių universitetas nuo 2021-01-01 bus galutinai prijungtas prie Vilniaus universiteto. Planuotų Mykolo Romerio universiteto prijungimo prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto ir Lietuvos sporto universiteto prijungimo prie Lietuvos sveikatos mokslų universiteto atvejų buvo atsisakyta nepritarus jų valdymo organams. Vykstant universitetų tinklo pertvarkai priimti sprendimai ir dėl jų turto optimizavimo. Ministerijai su universitetais aptarus ir universitetams įsivertinus nereikalingo turto atsisakymo galimybes, 2017–2018 m. universitetai pripažino nereikalingais savo funkcijoms vykdyti ir pasiūlė Turto bankui perimti 31 nekilnojamojo turto objektą (bendra likutinė vertė – 527 tūkst. Eur). 2017-2018 m. priimti 5 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimai dėl nekilnojamojo turto investavimo (bendra turto rinkos vertė – 31,3 mln. Eur), siekiant jį parduoti. 2019 m. priimti 4 Vyriausybės nutarimai dėl 17,9 mln. Eur, 2020 m. – 5 Vyriausybės nutarimai dėl 12,2 mln. Eur vertės nekilnojamojo turto investavimo. 2021 m. I pusm. sprendimai dėl turto investavimo nebuvo priimti. Patvirtintos Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemonės (Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947) ne kartą buvo pakeistos ir skiriasi nuo pradinių. Plano įgyvendinimą numatyta vykdyti iki 2022 m., tačiau tolimesni tinklo optimizavimo veiksmai nuo 2020 m. nenumatyti ir nevyksta, o turto investavimas į universitetus yra tęstinis procesas ir gali vykti neapibrėžtą laikotarpį, nesiejant jo išskirtinai su optimizavimo plano įgyvendinimu, todėl rekomendacijos priemonės stebėsena baigiama.


Rekomendacijos įgyvendinimo priemonių plano parengimas.

Seimo 2017-06-29 nutarimu Nr. XIII-533 patvirtintas Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo planas ir Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947 patvirtintos šio plano įgyvendinimo priemonės.


Parengta komercinės nuomos strategija, apibrėžianti nuomos sąlygas, terminus.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Klaipėdos r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 4 valstybės nekilnojamojo turto (VNT) objektų (negyvenamųjų patalpų – garažų (unikalūs Nr. 5597-5002-2085:0001, 5597-1001-1027:0019, 5597-5004-2012:0001, 76,1 kv. m) ir pastato – sandėlio (unikalus Nr. 5597-5004-2034, 10,6 kv. m), kuriuos naudojo ne toms valstybinėms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo perduotas. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-03-13 nutarimu Nr. 195 minėtas turtas perduotas Klaipėdos r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti (2024-04-25 Perdavimo - priėmimo aktas Nr. TP-14-38).


Parengti ir įregistruoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo projektą.

2018-01-03 priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 27 „Dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo“.


Parengti ir įregistruoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo dėl organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams (valstybės informaciniams ištekliams) projektą.

Įgyvendinant priemonę:•2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 patvirtinti Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai, tarp kurių yra Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas. Apraše nustatyti bendri saugumo reikalavimai valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams.•Parengti ir pateikti Vyriausybei nutarimų „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013-07-24 nutarimo Nr. 716 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ , „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektai, kuriuos priėmus bus:-aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, taikomų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, kuris yra išdėstomas viename teisės akte; -gerinamas kibernetinio saugumo rizikų valdymas, kadangi ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojai nacionalinei stebėsenos sistemai teiks atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimo ataskaitas;-nustatytas aiškesnis institucijų, atsakingų už valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugą, ratas, kurios pačios turės teisę nustatyti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūrą valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugoje;-stiprinamas santykių su tiekėjais procesas, siekiant eliminuoti galimas grėsmes ir rizikas, susijusias su tiekimo grandine, nepatikimų gamintojų įrangos naudojimu ir tiekėjams suteikiama prieiga prie išteklių.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimą „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, kuriame numatyti tinklų plėtros koordinavimo mechanizmą.

Priimtas Vyriausybės nutarimas (2017 m. gruodžio 18 d. Nr. 1056) "Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo", kuriame numatytas tinklų plėtros koordinavimo mechanizmas, apimantis informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą, plėtros planavimo ir su tuo susijusios informacijos skelbimo ir teikimo tvarką.


Pakeisti Specialiosios pagalbos teikimo mokyklose (išskyrus aukštąsias mokyklas) tvarkos aprašą, patvirtintą švietimo ir mokslo ministro 2011 m. liepos 8 d. įsakymu Nr. V-1229 (pakeisti mokytojo padėjėjo sąvoką į mokinio padėjėjo / asistento).

Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), įtvirtinta mokinio padėjėjo sąvoka. Numatyta, kad mokinio padėjėjai teiks specialiąją pagalbą didindami ugdymosi prieinamumą ir mokinio savarankiškumą. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.


Išanalizuoti fondo valdybos pateiktus pasiūlymus dėl fondo administravimo įstaigų sujungimo į vieną juridinį asmenį ir priimti sprendimą dėl fondo veiklos optimizavimo ir valdymo struktūros supaprastinimo.

Valstybinio socialinio draudimo fondo juridinių asmenų skaičius buvo sumažintas nuo 13 iki 5 (nuo 2021-07-01 veikia VSDF valdyba ir 4 teritoriniai skyriai: per du etapus buvo pertvarkyti VSDF valdybos Užsienio išmokų tarnyba ir Karinių ir joms prilygintų struktūrų skyrius, prijungiant juos prie Vilniaus skyriaus (2020 m.) ir 9 teritoriniai skyriai apjungti į 3 skyrius (2021 m.)), centralizuota dalis funkcijų (nuo 2021 m. – informacinių technologijų infrastruktūros ir turto priežiūros, ūkio ir turto priežiūros; nuo 2024 m. – VSDF finansų apskaita). Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba pasitvirtino 2025-2028 m. „Sodros“ strategiją, kurioje numatyti konkretūs veiklos automatizavimo projektai. Kaip ir planuota, yra intensyviai atliekami centralizuoto išmokų mokėjimo modulio realizavimo darbai (klojamas pamatas centralizuotam operacijų centrui). Taip pat, jau pradėta įgyvendinti strategijoje numatytą duomenų kokybės projektą, kurį įgyvendinus bus sukurtas pagrindas kitiems numatytiems veiklos automatizavimo projektams įgyvendinti. Sėkmingai įgyvendinus numatytus projektus, tikimasi, bus parengta tinkama aplinka Sodrai tapti vienu juridiniu asmeniu 2028 m.


Parengti teisės aktų projektus, įteisinančius naują teisinio reguliavimo vertinimo sistemą.

Teisingumo ministerija parengė ir 2018-09-12 Vyriausybei pateikė Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymo projektą, kuriuo siūloma reglamentuoti baigiamąjį teisinio reguliavimo poveikio vertinimą.


Patikslinti LK vado 2011-12-23 įsakymą Nr. V-1326 „Dėl karių, valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, poreikio mokytis Lietuvos kariuomenės mokymo įstaigose nustatymo, kursų planavimo, atrankos ir siuntimo mokytis tvarkos aprašo patvirtinimo“, tobulinant mokymų organizavimo procesą ir didinant mokymų skaičių.


Pritarti siūlomai teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pertvarkai Seimo lygiu ir Teisėkūros pagrindų įstatyme įtvirtinti naujos teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pagrindus.

Seimas 2019-05-28 priėmė Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymą, kuriuo reglamentuojamas galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimas.


Pritarti siūlomai teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pertvarkai Vyriausybės lygiu.

Vyriausybė 2018-10-03 nutarimu Nr. 985 nutarė pritarti Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymo projektui ir pateikti jį Lietuvos Respublikos Seimui.


Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu patvirtinto Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo pakeitimas.

Nustatyta prievolė kasmet tikrinti atliekų tvarkytojus išrašiusius atliekų sutvarkymą įrodančius dokumentus.


Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas dėl didelio gabarito atliekų surinkimo aikštelėse surinktų padangų atliekų dalinio finansavimo gamintojų ir importuotojų lėšomis, sunaudojimui savoms reikmėms skirtų transporto priemonių skaičiaus sumažinimas.

Pakeistos Atliekų tvarkymo įstatymo nuostatos praplėstos padangų gamintojų, importuotojų ir platintojų atsakomybės ribos, nustatant pareigą dalinai finansuoti didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių eksploatavimą.


Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas dėl regioninių atliekų tvarkymo kainų nustatymo, regioninių atliekų tvarkymo įrenginių operavimo, gaminių ir pakuočių atliekų iš mišraus komunalinių atliekų srauto finansavimo gamintojų ir importuotojų lėšomis.

Priimtas (2021-12-23 Nr. XIV-875) Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymas , kuriuo Valstybinė energetikos reguliavimo taryba įgaliota nustatyti komunalinių atliekų tvarkymo regionines kainas ir prižiūrėti, kaip jos taikomos taip pat nustatyti po rūšiavimo likusių, perdirbti ir pakartotinai panaudoti netinkančių energinę vertę turinčių komunalinių atliekų deginimo vienos tonos įkainio viršutinę ribą ir prižiūrėti, kaip ji taikoma. Šis įstatymas įsigalioja 2023 m. sausio 1 d.


Lietuvos Respublikos pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas.

2021-06-17 priimtas žiedinės ekonomikos direktyvų nuostatas perkeliantys Atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-407, Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-408. Šiais pakeitimais bus sugriežtinta gamintojų atsakomybė, užtikrintas kokybiškos ir visuotinai prieinamos antrinių žaliavų ir pakuočių atliekų rūšiavimo paslaugos teikimas gyventojams, stabilus šios paslaugos finansavimas, sugriežtinta gamintojų ir importuotojų organizacijų atsakomybė, užtikrinant, kad būtų sutvarkytos pakuočių atliekos.


Regionų aplinkos apsaugos departamentų reorganizacija, siekiant optimizuoti ir efektyvinti kontrolės mechanizmą.

Vietoje 8 regionų aplinkos apsaugos departamentų aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės funkcijas vykdo viena institucija - Aplinkos apsaugos departamentas prie Aplinkos ministerijos.


Vieningos gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacinės sistemos (toliau – GPAIS) įdiegimas.

2018 m. pradėjo veikti Vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų informacinė sistema (GPAIS).


Krašto apsaugos ministro 2021-07-01 įsakymu Nr. V-466 „Dėl tarnybos ir darbo laiko apskaitos krašto apsaugos sistemoje tvarkos aprašo patvirtinimo“, numatyti atskirus sutartinius žymėjimus.


Peržiūrėjus ir įvertinus valstybinių universitetų patikėjimo teise valdomą turtą, bus pateikti siūlymai dėl universitetų infrastruktūros efektyvaus panaudojimo.

Dėl universitetų bendradarbiavimo su mokslo ir studijų bei kitomis švietimo įstaigomis naudojantis turima infrastruktūra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija numatė šias priemones: 1. Sukurta atvira prieiga, sudaranti galimybę universitetų turima infrastruktūra pasinaudoti kitoms studijų, mokslo ir švietimo įstaigoms. Universitetai yra parengę atviros prieigos veiklos bendrąsias taisykles. Dėl naudojimosi atviros prieigos principu veikiančia infrastruktūra aktyvumo rekomendacijos ministerijai teiktos 2017-04-10 valstybinio audito ataskaitoje „Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą siekiant inovacijų augimo“. 2. Nuo 2019-01-01 įsigaliojo Profesinio mokymo įstatymo pakeitimai, leidžiantys nuomoti ar panaudos pagrindais perduoti profesinių mokyklų naudojamą valstybės turtą, valdomą patikėjimo teise pagal turto patikėjimo sutartis. Parengtos Sektorinio praktinio mokymo centro veiklos gairės, kurios numato galimybę profesinio mokymo įstaigų infrastruktūra pasinaudoti ir kitoms institucijoms, asmenims, susijusiems su Sektorinio praktinio mokymo centro veikla. 3. Siekiant paskatinti mokyklų bendradarbiavimą ir optimizuoti valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendrabučių valdymą sudaryta komisija (2019-01-14 ministro įsakymu Nr. V-27), kuriai pavesta išnagrinėti ir pateikti siūlymus dėl valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendrabučių valdymo optimizavimo ir bendros informacinės sistemos kūrimo poreikio ir galimybių. Komisijos iniciatyva surinkta informacija iš 59 institucijų dėl 285 objektų atnaujinimo darbų poreikio ir pasiūlytas naujo finansinio mechanizmo projektas. Vyriausybės pavedimu Finansų ministerija kartu su UAB Viešųjų investicijų plėtros agentūra sukūrė bandomąją aukštųjų mokyklų bendrabučių skatinamojo finansavimo priemonę, pagal kurią planuojama renovuoti 8 bendrabučius ir 7 kitus objektus. Komisija darbą baigė (2019-07-29 komisijos posėdžio protokolas). Numatyta priemonė dėl bendrabučių atnaujinimo finansavimo, tačiau priemonės dėl aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendradarbiavimo dalijantis infrastruktūra (bendrabučiais) nenumatytos, bendros informacinės sistemos nuspręsta nekurti.


VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros direktoriaus 2020-03-27 įsakymu Nr. B3.2-30 sudaryta 2019 m. gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos komisija atliks VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros po vienerių metų, per vienerius metus ir kitų gautinų ir mokėtinų sumų inventorizaciją 2019-12-31 duomenimis.

Sukurtos priemonės nedavė rezultato, nes ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai neužregistruoti apskaitoje. Ar įsipareigojimai bus inventorizuoti ir užregistruoti teisingai, stebėsime atlikdami Aplinkos ministerijai (audite už 2020 m.) teiktos rekomendacijos “siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Aplinkos ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, ištirti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka“ įgyvendinimo priežiūrą.


Metodika bus išleista ir pristatyta mokykloms, organizuoti gerosios patirties pristatymai regionuose.

Metodinis leidinys „Formuojamasis vertinimas – individualiai pažangai skatinti“ pristatytas visoms mokykloms, elektroninė versija paskelbta ministerijos svetainėje.


Atlikti žalos aplinkai nustatymo, vertinimo, kompensavimo, pažeistos aplinkos atkūrimo teisinės sistemos analizę.

Aplinkos ministerija informavo, kad žalos aplinkai nustatymo, vertinimo, kompensavimo, pažeistos aplinkos atkūrimo reglamentavimo bei teismų praktikos analizė atlikta, suplanuotos esminių trūkumų šalinimo priemonės. Žalos aplinkai reglamentavimas iš esmės įtvirtintas Aplinkos apsaugos įstatyme, skirtingose septyniuose žalos aplinkai skaičiavimo metodikose, kurios patvirtintos ministro įsakymais, ir Aplinkos atkūrimo priemonių parinkimo bei išankstinio pritarimo gavimo tvarkos apraše (Aplinkos ministro 2006-05-16  įsakymas Nr. D1-228). Į valstybės tarnautojų metines užduotis įtrauktos užduotys dėl Aplinkos atkūrimo priemonių parinkimo bei išankstinio pritarimo gavimo tvarkos aprašo pakeitimo.  Įsakymo D1-228 pakeitimas įtrauktas į Aplinkos ministerijos teisėkūros planą


Įdiegti PerVis pakeitimus, kurie leistų sisteminti duomenis apie karių savanorių dalyvavimą visose pratybose / mokymuose / kursuose.


Vilniaus miesto savivaldybė informavo, kad UAB Viliaus Energijai ir jos motininei įmonei Veolia Environment buvo pateikti reikalavimai Stokholmo komercinio arbitražo teisme. Tarptautinis Stokholmo arbitražo tribunolas 2023-11-30 sprendimu Vilniaus miesto savivaldybei priteisė 83 mln. eurų kompensacijos už padarytą žalą.


Atlikti kontrolės veiksmus, kad pagal 5 priede pateiktus duomenis, valstybės nekilnojamojo turto valdytojai teisės aktų nustatyta tvarka kreiptųsi dėl valstybinės žemės sklypų, kurių reikia jų pastatams eksploatuoti perdavimo neatlygintinai naudotis arba nuomai.

Nacionalinės žemės tarnybos (NŽT) direktoriaus 2018-02-23 pavedimu Nr.1PAV-75-(1.8 E) pavesta teritorinių skyrių vedėjams iki 2018-03-15 kreiptis į valstybės nekilnojamojo turto valdytojus, nurodytus 2018-01-24 valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-2018-P-60-8-1 5 priede, kad pastarieji NŽT teritoriniam skyriui pagal žemės buvimo vietą pateiktų prašymus perduoti neatlygintinai naudotis valstybinės žemės sklypus, kurių reikia pastatams eksploatuoti. NŽT 2024-01-12 pateiktais duomenimis apie valstybės nekilnojamojo turto valdytojų atliktus veiksmus, iš 129 buvusių nesuformuotų sklypų liko suformuoti 15 sklypų (iš kurių 9 –pradėtos procedūros, iš jų 2 sklypų formavimo procedūros baigtos, tačiau sklypai dar neįregistruoti NTR, 6 – nesuformuoti), o 6 sklypų formuoti nebeaktualu. Nuo 2024-01-01 įsigaliojus Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1311 2 straipsnio pakeitimo įstatymo (2023-06-29 Nr. XIV-2115) pakeitimams, NŽT savivaldybėms perdavė funkcijas dėl miestuose ir miesteliuose savivaldybėms patikėjimo teise perduotos valstybinės žemės, kuri nėra suplanuota valstybės reikmėms, valdymo. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-01-10 nutarimu Nr. 32 NŽT įgaliota savivaldybėms perduoti valdyti patikėjimo teise valstybinės žemės sklypus (jų dalis) ir žemės sklypais nesuformuotos valstybinės žemės plotus. Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Kasmet atlikti strateginio veiklos plano rodiklių nepasiekimo priežasčių analizę.


parengti optimizavimo modelį/bendro tinklo architektūrą ir standartinių paslaugų viešajam sektoriui paketą.

Susisiekimo ministro 2020-10-09 įsakymu Nr. 3-604  "Dėl įgaliojimų suteikimo viešajai įstaigai „Plačiajuostis internetas“ viešoji įstaiga „Plačiajuostis internetas“ įgaliota rinkti iš valstybės įmonių, akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, informaciją apie jų valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų kainas ir pagal surinktą informaciją ir savo interneto svetainėje skelbti valstybės valdomų įmonių valdomų elektroninių ryšių tinklų žemėlapį.


Peržiūrėti valstybės įmonės „Infostruktūra“ direktoriaus 2010 m. spalio 26 d. įsakymu Nr. V-40 patvirtintą valstybės įmonės „Infostruktūra“ monopolinio pobūdžio paslaugų kainų nustatymo tvarką ir, jei reikėtų, nustatyti naują SVDPT paslaugų kainodaros metodiką, ją patvirtinti krašto apsaugos ministro įsakymu.

Krašto apsaugos ministro 2021-10-26 įsakymu Nr. V-831 "Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2019-07-02 įsakymo Nr. V-583 „Dėl Saugiojo valstybinio duomenų perdavimo tinklo veiklą užtikrinančių dokumentų patvirtinimo“ pakeitimo"  patvirtintas Saugiojo tinklo papildomų elektroninių ryšių paslaugų sąrašas ir nustatyti atlyginimo už paslaugas dydžiai.


sukūrus valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros technologinį įrankį, nustatyti detalų valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros ir būklės vertinimo mechanizmą.

Vyriausybės nutarimu (2020 m. rugsėjo 23 d. Nr. 1044) "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017 m. gruodžio 18 d. nutarimo Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo" Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų planavimo tvarka papildyta reikalavimais dėl valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros bendrojo naudojimo. Akcinėms bendrovėms ir (ar) uždarosioms akcinėms bendrovėms, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, rekomenduojama nuolat teikti informaciją Susisiekimo ministerijai arba jos įgaliotai institucijai ar įstaigai apie savo valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų įkainius.


Rizikos vertinimo modelio parengimas siekiant efektyvinti valstybinę aplinkos apsaugos kontrolę.

Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas.


Atlikti kompleksinę įstatymus įgyvendinančių teisės aktų peržiūrą ir nustatyti įstatymų ir poįstatyminių teisės aktų neatitikimus.

Atlikta Sveikatos draudimo įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų peržiūra ir nustatyti sveikatos apsaugos ministro įsakymai, kurie turi būti keičiami, kad atitiktų Sveikatos draudimo įstatymo nuostatas.


Vykdyti tęstines kontrolės priemones informacijos apie identifikuotus sisteminius nusikaltimus valdymo srityje.


Įkalinimo įstaigų techninių, perimetro apsaugos ir vaizdo sistemų modernizavimas, kuriuo siekiama efektyviau užkardyti mobiliųjų telefonų permetimus, įnešimus, įvežimus į įstaigų teritoriją: įdiegti papildomas technines priemones daiktų patikrai Vilniaus PN atlikti.

2022-03-25 Kalėjimų departamentas informavo, kad  2021 m. Vilniaus pataisos namuose įdiegtos papildomos techninės priemonės daiktų patikrai atlikti (naudojimui perduoti 2 endoskopai-vaizdo kameros AutelMaxiVideo MV460, 10 nešiojamų metalo detektorių CEIA PD 140E, 10 teleskopinių veidrodėlių kratoms Alert-M, 2 introskopai, atnaujinta 20 vaizdo kamerų, pakeista naujais 16 perimetro apsauginės signalizacijos mikrobanginių jutiklių), kurios užtikrina efektyvesnį neleistinų daiktų patekimo užkardymą.


Peržiūrėti teisinę bazę ir inicijuoti reikiamų teisės aktų pakeitimus.

Susisiekimo ministro 2020-10-09 įsakymu Nr. 3-604 VšĮ „Plačiajuostis internetas“ įgaliota rinkti iš VĮ, AB ir UAB, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, informaciją apie jų valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti šių ryšių paslaugas ir jų kainas, pagal surinktą informaciją savo interneto svetainėje skelbti valstybės valdomų įmonių valdomų elektroninių ryšių tinklų žemėlapį.


Parengti Principinės kariuomenės struktūros įstatymo pakeitimą, nustatant kariūnų ribinį skaičių iki 600 ir jį pateikti svarstyti LRV.


Atlikti 2022–2030 metų Regionų plėtros programos įgyvendinimo tarpinį (pažangos) vertinimą.


Esamos atliekų tvarkymo infrastruktūros efektyvumo vertinimas ir papildomos infrastruktūros kūrimo ir su tuo susijusių investicijų poreikio vertinimas.

Įgyvendinant Aplinkos ministerijos su paslaugų tiekėju pasirašytą paslaugos ,,Esamos atliekų tvarkymo sistemos analizės, siekiant parengti Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021–2027 metų plano projektą“ pirkimo sutartį, atlikta Lietuvos atliekų prevencijos ir tvarkymo sistemos (atliekų prevencijos ir tvarkymo tikslų, uždavinių ir priemonių, kurias turi įgyvendinti valstybės institucijos, savivaldybės, gamintojai ir importuotojai, atliekų tvarkytojai) analizė, kuri patvirtinta 2021 m. gegužės mėn. Atliekant analizę įvertinti esami atliekų tvarkymo, įskaitant atliekų perdirbimą, infrastruktūros pajėgumai ir jų plėtros poreikis, įvertintos atliekų perdirbimo plėtrai būtinos investicijos .Aplinkos ministerija parengė Valstybinį atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021-2027 m. planą, kuris nustatys šio laikotarpio atliekų tvarkymo strateginius tikslus, uždavinius ir priemones jiems pasiekti, taip pat valstybines ir savivaldybėms skirtas atliekų tvarkymo užduotis, nacionalinės ir ES paramos kryptis.


Kartu su VRM ir Viešojo valdymo agentūra įvertinti valstybės institucijų darbuotojų ugdymo modelio (mechanizmo) papildymo (patikslinimo) galimybes ir nustatyti galimas priemones (būdus), kaip būtų galima sistemiškai stiprinti valstybės institucijose dirbančių darbuotojų teisinio reguliavimo poveikio vertinimo kompetencijas.


Parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus, prireikus – teisės aktų projektus dėl blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarkos suvienodinimo.

2023-06-29 priimtas Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymo Nr. IX-2135 papildymo 98 straipsniu įstatymas, kuriuo suvienodinta blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarka. Įsigalioja nuo 2024-05-01 (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2023-07-06).