Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - suderinti ministerijos ir jos padalinių nuostatus ir užtikrinti, kad įtvirtintos funkcijos atitiktų realiai vykdomas.

Nuo 2018 m. sausio 15 d. įsigaliojo nauja ministerijos struktūra, patvirtinta ministro 2018 m. sausio 11 d. įsakymu Nr. ĮV-89: nebeliko departamentų, iš 18 struktūrinių padalinių suformuota 11 skyrių. Ministrui buvusios pavestos funkcijos pavestos skyriams, skyrių uždaviniai ir funkcijos įtvirtinti nuostatuose, o darbuotojų funkcijos – pareigybių aprašymuose. Šie dokumentai patvirtinti ministro įsakymais ir viešai prieinami ministerijos interneto svetainėje.


Atnaujinti vidaus audito metodiką ir nurodyti, kad ji parengta vadovaujantis tarptautiniais vidaus audito standartais, pritaikant juos viešajam sektoriui, atsižvelgiant į specifiką.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Finansų ministras 2018-05-31 priėmė įsakymą Nr. 1K-207 „Dėl finansų ministro 2003 m. gegužės 2 d. įsakymo Nr. 1K-117 „Dėl Pavyzdinės vidaus audito metodikos, Vidaus auditorių profesinės etikos taisyklių ir Vidaus audito poreikio įvertinimo analizės metmenų patvirtinimo“ pakeitimo“. Pagal jį: 1) vidaus audito planavimo ir vidaus audito atlikimo procesai reglamentuoti vadovaujantis Tarptautinių vidaus audito profesinės praktikos standartų nuostatomis, kurios yra pritaikytos viešųjų juridinių asmenų veiklos specifikai; 2) reglamentuotas rizikos vertinimo procesas, rizikingų sričių vertinimo kriterijai;3) numatyta, kaip turi būti įvertintas vidaus kontrolės veikimas;4) reglamentuota konsultavimo veikla;5) nustatyti rekomendacijų reikšmingumo vertinimo kriterijai ir kriterijai, pagal kuriuos rekomendacija priskiriama prie didelio, vidutinio arba mažo reikšmingumo;6) numatytos papildomos priemonės vidaus audito kokybei užtikrinti.


Nustatyti valstybės tikslus ir numatyti jų poreikį, apimtis, atlikimo terminus.

Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Valstybės kontrolės rekomendaciją, taip pat siekiant didesnio valstybės valdomų įmonių (toliau – VVĮ) skaidrumo, efektyvumo ir aiškumo, kokiu tikslu valstybė dalyvauja atitinkamoje VVĮ, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. birželio 20 d. nutarimu Nr. 602 buvo nustatyta, kad valstybė, dalyvaudama VVĮ valdyme, siekia verslo vertės augimo, dividendų ar pelno įmokos pajamingumo, nacionalinio saugumo interesų užtikrinimo, strateginių projektų įgyvendinimo ar kitų tikslų, kuriuos nustato teisės aktai. Taip pat nustatyta, kad valstybės siekiamų tikslų VVĮ poreikis ir apimtis  nurodoma valstybei atstovaujančios institucijos rengiamame ir pateikiamame valstybės valdomai įmonei rašte dėl valstybės siekiamų tikslų VVĮ ir keliamų lūkesčių VVĮ.


Nustatyti specialiųjų įpareigojimų vykdymo bendrus kontrolės mechanizmo principus.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

Lietuvos Respublikos ūkio ministras 2018-05-07 pasirašė įsakymą Nr. 4-270 „Dėl Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2013 m. gruodžio 20 d. įsakymo Nr. 4-1100 „Dėl Valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriame numatyta, kad specialieji įpareigojimai VVĮ vykdyti būtų pavedami tik įstatymu arba Vyriausybės nutarimu, atsisakant galimybės tai numatyti ministro įsakymu. Specialieji įpareigojimai nuo kitų VVĮ veiklų (funkcijų) bus atskirti vadovaujantis ūkio ministro įsakymo 8 punkte išdėstytais specialiųjų įpareigojimų kriterijais. VVĮ veiklos (funkcijos) priskyrimas specialiesiems įpareigojimams galimas tik gavus VšĮ „Stebėsenos ir prognozių agentūros“ pritarimą.


Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: apskričių inicijuotų projektų, kurių priežiūra ir sutarčių kontrolė nebuvo perduota kitoms institucijoms, panaikinus apskritis.

Apskritys buvo inicijavusios du projektus - Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime, ekonominis projektas ir  Šiaulių apskrities ligoninės Moters ir vaiko klinikos statybos projektas. Abiem projektams statusas panaikintas (2018-08-08 LRV nutarimas Nr. 789 ir 2017-12-18 LRV nutarimas Nr. 1090). Valstybinės žemės nuomos Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime projektui įgyvendinti sutartys nutrauktos. Nacionalinė žemės tarnyba prie ŽŪM darbo tvarka informavo, kad NŽT Trakų skyriaus vedėjas 2018-08-28 įsakymais nutraukė keturias 2000-11-13 sudarytas sutartis dėl keturių 101,3654 ha ploto valstybinės žemės sklypų nuomos ir šiuos sklypus priskyrė laisvos valstybinės žemės fondui.


Į GIMK įvadinių mokymų medžiagą įtraukti su galimų įvaikintojų šeimoje augančio vaiko parengimu ir poreikių įvertinimu susijusias temas.

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos direktoriaus 2018 m. birželio 1 d. įsakymu Nr. BV-66 patvirtinta Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programa, į kurią įtrauktos su galimų įvaikintojų šeimoje augančio vaiko parengimu ir poreikių įvertinimu susijusios temos.


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: projektų stebėsenos, kuriems statusas buvo suteiktas tada, kai stebėsena nebuvo numatyta, o projektų vykdytojai neįpareigoti informuoti apie projektų įgyvendinimą.

LRV nutarimo Nr. 136 pakeitime numatyta, kad Projektų pripažinimo valstybei svarbiais projektais tvarkos aprašo IV ir V skyriai mutatis mutandis taikomi ir tiems valstybei svarbiems projektams, kurie valstybei svarbiais projektais pripažinti iki nutarimo Nr. 500 įsigaliojimo (2017 06 30). Pagal šį nutarimo pakeitimą turi būti stebimi ir analizuojami visi projektai, turintys VSEP statusą. 2018-09-18 Ūkio ministerija tinklalapyje patalpino informaciją apie visus projektus. Tikslinga stebėti, ar informacija periodiškai atnaujinama.


Viešinti susistemintą informaciją apie valstybei svarbių ekonominių projektų įgyvendinimo eigą, būklę ir rezultatus, užtikrinant šių projektų įgyvendinimo skaidrumą.

2018-09-18 Ūkio ministerija tinklalapyje patalpino informaciją apie visus projektus. Tikslinga stebėti, ar informacija periodiškai atnaujinama.


Kultūros politika turi būti formuojama patikimų įrodymų pagrindu. Tam reikia tobulinti kultūros srities stebėseną,nustatyti kultūros tyrimų poreikį, parengti ilgalaikį tyrimų planą, tyrimų duomenis naudoti planuojant veiklą ir priimant sprendimus, kad tyrimams atlikti skirtos lėšos būtų išleistos rezultatyviai; reikėtų užtikrinti ir stebėti svarbių rekomendacijų įgyvendinimą ir atsiskaityti visuomenei.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Kultūros ministerijos interneto svetainėje (nuoroda: http://lrkm.lrv.lt/lt/teisine-informacija/tyrimai-ir-analizes) visuomenė gali viešai susipažinti su paskelbtu Kultūros ministerijos 2017–2020 metų strateginių ir reikminių tyrimų planu (patvirtintu 2017-10-02 ministro įsakymu Nr.ĮV-981), Kultūros ministerijos atliktomis bei Lietuvos kultūros tarybos finansuotomis tyrimų ataskaitomis, taip pat tarptautiniais tyrimais, analizėmis bei metodine informacija kultūros įstaigų vartotojų tyrimams atlikti. Tyrimų rezultatai ir pasiūlymai naudojami situacijos įvertinimui, intervencijų pagrindimui, rengiant programinius dokumentus, strateginio veiklos plano programas ir priemones ir jų įgyvendinimą stebint per nusistatytų rodiklių pasiekimą, veiklos rezultatų įvertinimą, parengiamų strateginių ar sektorinių strateginių dokumentų siekiamų pokyčių įgyvendinimą. Tyrimų metu pateiktų konkrečių rekomendacijų įgyvendinimui vykdoma stebėsena: pvz.:-atsižvelgiant į Kultūros ir meno įstaigų veiklos vertinimo ir valdymo modelio galimybių studijos rezultatus (2015 m.), buvo patvirtinta Kultūros įstaigų vartotojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis tyrimo metodika; patikslintos įstaigų koordinatorių funkcijos ir atsakomybės;-atsižvelgiant į 2007–2013 m. ES struktūrinės paramos poveikio kultūrai vertinimą (2016 m.), ministerija vertina regioninių priemonių investicijų projektus (su savivaldybėmis suderino 14 pradėtų projektų), siekdama užtikrinti investicijų į tęstinumą (pradėtų objektų sutvarkymo užbaigimą). Taip pat ministerija vertina jai teikiamų investicijų projektų kultūros pasiūlos-paklausos analizės duomenis bei investicijų efektyvumo rodiklius.


5. Siekiant rezultatyviai panaudoti savanorių ugniagesių pajėgas, siūlome tobulinti jų pasitelkimo padėti gesinti gaisrus ir atlikti gelbėjimo darbus tvarką.

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos


Panaudos sutartį patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Širvintų rajono savivaldybės administracija

Vadovaujantis Širvintų r. savivaldybės tarybos 2020-06-29 sprendimu Nr. 1-146 „Dėl 2013-06-27 Širvintų rajono savivaldybės tarybos sprendimo Nr. 1-175 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą“ dalinio pakeitimo“, pakeistas 2014-07-31 panaudos sutarties Nr. 151 (sudarytos su Širvintų r. savivaldybės priešgaisrine tarnyba) 9 p., kuriame nustatytas 20 metų panaudos terminas.


Siekiant, kad valstybės institucijų prevencinė veikla veiksmingiau mažintų ekstremaliųjų įvykių ir ekstremaliųjų situacijų bei jų neigiamų padarinių susidarymo tikimybę (...) organizuoti gerosios praktikos planuojant ir vykdant ekstremaliųjų situacijų prevenciją identifikavimą ir sklaidą tarp valstybės institucijų.

1) Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas kartu su Mykolo Romerio universitetu 2016-11-30 organizavo seminarą, skirtą valstybės institucijų ir įstaigų darbuotojams, atsakingiems už civilinę saugą. Seminare Energetikos ministerija pasidalino gerąja patirtimi su valstybės institucijomis, planuojant ir vykdant ekstremaliųjų situacijų prevenciją. 2) 2017-08-23 Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamente buvo surengtas seminaras  ministerijų ir valstybės institucijų atstovams. Buvo dirbama grupėse,  diskutuota rizikos vertinimo klausimais, pasidalyta patirtimi, kaip institucijose vykdomas rizikos vertinimas, kaip jos valdomos,  kokios taikomos rizikos prevencijos ir pasirengimo priemonės. Darbo grupėms vadovavo ir savo patirtimi dalinosi Mykolo Romerio universiteto, Energetikos ir Užsienio reikalų ministerijų atstovai.


Kartu su ministerija inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kad būtų nustatytos pirkėjų mokumo (finansinės būklės) vertinimo procedūros, nuo kurių priklausytų valstybinės žemės pirkimo-pardavimo išsimokėtinai sutarčių sudarymas ir jose nustatytų prievolių įvykdymo užtikrinimo būdų nustatymas.

Nacionalinė žemės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos

Įgyvendindama audito rekomendaciją Žemės ūkio ministerija parengė, o Vyriausybė 2018-04-25 patvirtino nutarimų (1999-03-09 Nr. 260, 1999-06-02 Nr. 692, 2003-02-18 Nr. 236, 2004-11-15 Nr. 1443) pakeitimus, kuriuose įtvirtino pirkėjų mokumo (finansinės būklės) vertinimo procedūras.


Įvertinti UAB „Trakų energija“ veiksmus, dėl kurių buvo pažeisti įstatymai ir ši bendrovė tapo biokuro katilinės su priklausiniais Lentvaryje savininke, bei imtis priemonių, kad būtų apsaugotas viešasis interesas.

2018 m. lapkričio mėn. visos 2005 m. rugsėjo 28 d. Koncesijos sutarties  šalys (Traku rajono savivaldybės administracija, UAB Traku šilumos tinklai, UAB „E energija" bei UAB „Traku energija") pasirašė Traku rajono savivaldybės tarybos patvirtintus susitarimus. Susitarta dėl ilgalaikio turto, įskaitant koncesininko investicijomis pagerinto, naujai sukurto, išnuomoto ir parduoto turto, būtino paslaugoms teikti, grąžinimo sąlygų pasibaigus Koncesijos sutarčiai.


Įteisinti Informatikos ir ryšių departamente naudojamą ADA darbo vietą.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 6 priemonę „Įteisinti Informatikos ir ryšių departamente naudojamą ADA darbo vietą“, Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2018 m. lapkričio 6 d. įsakymu Nr. 5V-69 „Dėl Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įslaptintos informacijos tvarkymo sistemos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įslaptintos informacijos tvarkymo sistemos nuostatai, kuriuose įteisinta Informatikos ir ryšių departamente naudojama ADA darbo vieta. Priemonė įgyvendinta.


Siekiant didesnio SKĮ veiklos viešumo ir skaidrumo, apsvarstyti galimybę pavesti VĮ Turto bankui (Valdymo koordinavimo centrui):▪ rengti kasmetinę apibendrintą SKĮ veiklos rodiklių analizę;▪ teikti metodinę pagalbą savivaldybėms įmonių tikslų ir rodiklių nustatymo, strategijų rengimo, tikslų siekimo vertinimo, nepriklausomų valdybos narių atrankos ir kitais su įmonių valdymu susijusiais klausimais;▪ parengti savivaldybių viešinamos informacijos apie SKĮ veiklą ir rezultatus formą. Informacija turėtų būti teikiama vienodu, analizei palankiu formatu, kad duomenys būtų palyginami.

Seimas 2018-11-20 priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 str. pakeitimo įstatymą, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Šio įstatymo 23 str. 5 d. praplėstos VšĮ  „Stebėsenos ir prognozių agentūra“ funkcijos bei 23 str. 5 d. 10 p. numatyta, kad agentūra teikia metodinę pagalbą  - savivaldybėms atstovaujančioms institucijoms savivaldybių valdomų įmonių tikslų ir rodiklių nustatymo, strategijų rengimo, tikslų siekimo  vertinimo, nepriklausomų valdybos narių atrankos ir kitais su savivaldybės valdomų įmonių valdymu susijusiais klausimais. Šio 23 str. 5 d. 12 p. numatyta, kad agentūratvirtina savivaldybių viešinamos informacijos apie savivaldybių valdomų įmonių veiklą ir rezultatus formą.


Užtikrinti Valdymo koordinavimo centro vykdomos Valstybės valdomų įmonių valdymo politikos įgyvendinimo koordinavimo veiklos nepriklausomumą.

2018-11-20 Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymą, kurio 23 straipsnio 5 dalimi išplėstos viešosios įstaigos "Stebėsenos ir prognozių agentūra" funkcijos. Viešoji įstaiga finansuojama iš Ekonomikos ir inovacijų ministerijai skirtų valstybės biudžeto lėšų, todėl yra rizika, kad bus neužtikrintas vykdomų funkcijų nepriklausomumas.Siekiant užtikrinti viešosios įstaigos "Stebėsenos ir prognozių agentūra" nepriklausomumą ir tinkamą jai pavestų funkcijų įgyvendinimą, jos fukcijos turėtų būti perduotos vykdyti viešajam juridiniam asmeniui, kuris nebūtų priklausomas nuo VVĮ valdymo politiką formuojančios institucijos.


Užtikrinti vieningos informacijos sklaidą apie valstybės valdomų įmonių veiklą tokiu būdu,  kad duomenis būtų galima analizuoti, vertinti ir palyginti.

2018-11-20 Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymą, kurio 23 straipsnio 5 dalies 1 punkte numatyta, kad viešoji įstaiga "Stebėsenos ir prognozių agentūra" kiekvienais metais rengia, teikia Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijai ir skelbia savo interneto svetainėje valstybės valdomų įmonių veiklą apibendrinančias tarpines ir metines ataskaitas, taip pat savivaldybės valdomų įmonių veiklą apibendrinančias metines ataskaitas.


Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.1. nustatyti nepriklausomą RAIN paslaugų kainų priežiūros mechanizmą.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Įgyvendinant 4 rekomendaciją, priimtas Elektroninių ryšių įstatymo Nr. IX-2135 3, 7, 9, 37 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo įstatymas, kuriame Ryšių reguliavimo tarnybai numatyta papildoma funkcija vertinti valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių plačiajuosčio ryšio paslaugų tarifus ir teikti išvadas minėtas paslaugas teikiančiam ūkio subjektui. Įstatymas  įsigaliojo 2018-12-15 (6 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2018-11-29)Nuoroda į įstatymą https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/b39c4940f2d511e88568e724760eeafa


Imtis priemonių, kad nuomininkas nuomos sutartis registruotų valstybės įmonėje Registrų centre.

VĮ "Registro centro" duomenimis, Kauno tardymo izoliatoriaus ir UAB „Niklita“ 2018 m. kovo 29 d. sudaryta Patalpų, kito ilgalaikio turto ir ūkinio inventoriaus nuomos sutartis Nr. 20-19 įregistruota valstybės įmonėje Registrų centre.


Kad dėl nenaudojamo turto laiku būtų priimti racionalūs sprendimai, atlikti valstybės turto, perduoto pagal panaudą, naudojimo analizę.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Atlikusi detalią viešųjų įstaigų apklausą, kurioje įstaigos motyvuotai turėjo pagrįsti kiekvieną nekilnojamojo turto objektą naudojamą savo veikloje, ir pateikti nenaudojamo ploto, kurį būtų galima išnuomoti, sąrašus, ministerija priėmė sprendimus dėl efektyvesnio šio turto valdymo. Taip pat ministerija nebeįgalioja pavaldžių viešųjų gydymo įstaigų organizuoti ir vykdyti viešuosius valstybės turto nuomos konkursus, o šiuos veiksmus atlieka pati. Priimdama sprendimus dėl turto nuomos ir nustatydama pradinį turto nuompinigių dydį, vadovaujasi Nuompinigių už valstybės ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo turto nuomą skaičiavimo taisyklių 12 p., t. y., pradinis turto nuompinigių dydis didinamas atsižvelgus į išnuomojamo turto paklausą. Sveikatos apsaugos ministras 2018-04-24 įsakymu Nr. V-512 patvirtino ministerijos patikėjimo teise valdomo turto perdavimo panaudos pagrindais organizavimo ir turto valdymo priežiūros tvarkos aprašą. Apraše detalizuoti turto, perduoto panaudos pagrindais, priežiūros vykdymo reikalavimai ir kontrolė.


Imtis veiksmų dėl kaltų asmenų atsakomybės nustatymo ir izoliatoriui padarytos žalos išieškojimo.

2017 m. lapkričio 20 d. Kauno tardymo izoliatoriuje atliktas tarnybinis patikrinimas, siekiant nustatyti kaltus asmenis ir imtis priemonių dėl padarytos žalos išieškojimo iš kaltų asmenų. Kauno tardymo izoliatoriuje atlikus tarnybinį patikrinimą (reg. Nr.) Nr. 8-944 buvo nustatyta, kad Ūkio skyriaus vedėjas aplaidžiai vykdė  Energetinio audito parengimo ir investicinio projekto paslaugų sutarties vykdymo kontrolę, kadangi neužtikrino, kad paslaugų teikėjas suteiktų visas sutartyje numatytas paslaugas, ir, paslaugų teikėjui nepateikus Kęstučio g. 37, Kaune esančio pastato investicijų projekto, valstybei buvo padaryta 2057 Eur žala šio pastato investicijų projekto parengimo paslaugą sumokėta suma). Buvo pateiktas pasiūlymas  kreiptis į paslaugų teikėją dėl sutartinių įsipareigojimų įvykdymo, grąžinant Kauno TI sumokėtą 2057 Eur sumą už neparengtą investicijų projektą, bei Lietuvos Respublikos civilinio kodekso nustatyta tvarka inicijuoti procedūrą dėl skyriaus vedėjo neteisėtais veiksmais padarytos žalos atlyginimo. Paslaugų teikėjas sutiko grąžinti ir grąžino visą sumą, sumokėtą už neparengtą pastato, esančio Kęstučio g. 37, Kaune, investicijų projektą – 2057,00 Eur. Padaryta žala atlyginta.


Papildyti rekomendacijas išaiškinimais, t. y. detalizuoti duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, užtikrinančius kokybišką atvėrimą.

Siekiant, kad duomenų atvėrimo reikalavimų rinkinys būtų išsamus pagal jų aprėptį, nebūtų ribojimų ir atitiktų tarptautines šios srities valdymo gerąsias praktikas:- 2017 m. lapkričio 24 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo"  2.1. p.  numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e).- 2020 m. gruodžio 30 d.  Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, jog parengtas ir 2020 m. gruodžio 29 d. Susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos. Atvirų duomenų vadovas, detalizuojantis duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, parengtas ir paskelbtas Atvirų duomenų portale.


Jaunimo politikos strateginio planavimo dokumentuose numatyti ambicingus ir kokybinę pažangą leidžiančius įvertinti kriterijus ir rodiklius.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Nacionalinės jaunimo politikos plėtros programos 2017–2019 m. veiksmų plane ir ministerijos (2017-2019 m.) strateginiame veiklos plane patvirtinti kriterijai, kuriais galima vertinti jaunimo situacijos pokytį, tačiau nustatyti rodikliai yra kiekybiniai, ne visi rodikliai suplanuoti ambicingai, nenustatyti kokybinį pokytį rodantys rodikliai. 2020-2022 metų strateginiame veiklos plane ministerija numatė didėjančius rodiklius, tačiau didžioji dalis su jaunimo politika susijusių rodiklių – kiekybiniai. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Nuo 2021 m. iš esmės keičiantis strateginiam planavimui valstybėje, stebėseną tikslinga baigti.


Sprendžiant klausimą dėl Ūkio ministerijos patikėjimo teise valdomo turto, kuris nereikalingas ministerijos funkcijos funkcijoms vykdyti, pakartotinai imtis priemonių dėl tolesnio Europos geografinio centro ir jame esančios infrastruktūros valdymo.

Priimtas sprendimas Europos geografiniame centre esančius pastatus ir infrastruktūrą įtraukti į Valstybės įmonės Turto bankas parengtą privatizuojamų objektų sąrašą.


Lietuvos žinomumui didinti ir įvaizdžiui gerinti, nuosekliam turizmo rinkodaros priemonių vykdymui užtikrinti, pakartotinai spręsti klausimą dėl Lietuvos turizmo rinkodaros plano reikalingumo ir imtis priemonių turizmo rinkodaros planavimui ir koordinavimui užtikrinti.

Valstybinis turizmo departamentas prie Ūkio ministerijos

Nesiimta priemonių efektyviam turizmo rinkodaros planavimui ir koordinavimui užtikrinti. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad rengia Lietuvos turizmo ilgalaikės turizmo strategijos gaires. Strategijoje bus numatytas efektyvus turizmo rinkodaros planavimo ir koordinavimo mechanizmas bei jo įgyvendinimo priemonės.


Užtikrinti, kad investicijų projektai būtų rengiami visapusiškai įvertinus planuojamų atlikti darbų apimtis ir kainas bei nustatyta planuojamų atlikti darbų eiga ir prioritetai.

2019-04-01 Kalėjimų departamentas raštu Nr. 11-981 (G-216) informavo, kad Kalėjimų departamento direktoriaus 2019 m. kovo  15 d. įsakymu Nr. V-126 buvo pakeistas Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų projektų valdymo tvarkos aprašas, patvirtintas Kalėjimų departamento direktoriaus 2015 m. spalio 16 d. įsakymu Nr. V-383 „Dėl Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų projektų valdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir išdėstytas nauja redakcija. Išnagrinėjus Kalėjimų departamento direktoriaus 2019 m. kovo  15 d. įsakymą  Nr. V-126 laikome, kad priemonė - Sukurti veiksmingą Kalėjimų departamento investicijų prejektų rengimo ir įgyvendinimo kontrolės sistemą, investicijų projektų įgyvendinimą kopncentruoti Kalėjimų departamente yra įgyvendinta, atsižvelgiant į įsakyme aptartą investicijų projektų rengimo ir įgyvendinimo kontrolės sistemą - planuojamų atlikti darbų apimtis ir kainas, nustatytus planuojamų atlikti darbų prioritetus ir eigą.


Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.2. dalyvaujant reguliavimo institucijai, nustatyti skaidrius ir patikimus didmeninio ryšio paslaugų kainų apskaičiavimo kriterijus, užtikrinant periodinį kainų apskaičiavimo atnaujinimą, rinkos analizės sistemišką atlikimą ir viešąsias konsultacijas.

2019-05-08 Susisiekimo ministerija nurodė, kad įgyvendinant rekomendaciją Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2019-04-26 įsakymu Nr. 3-201 patvirtinta Valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų vietovėse, kuriose kitos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ar nėra konkurencijos teikiant šias paslaugas, tarifų apskaičiavimo metodika, kurioje nustatyti didmeninio ryšio paslaugų kainų apskaičiavimo kriterijai, užtikrinant periodinį kainų apskaičiavimo atnaujinimą, rinkos analizės sistemišką atlikimą ir viešąsias konsultacijas. Metodika suderinta su Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba. Rekomendacija įgyvendinta.Nuoroda į įsakymą: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9f515a5067f811e9917e8e4938a80ccbRekomendacija įgyvendinta


Patobulinti taikomąją programinę įrangą, naudojamą slaptažodžių perdavimui.

Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 24 priemonę, 2018-10-01 Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 77 proc. IS, registrų bei naudotojų sąsajų aplikacijų naudoja HTTPS (angl. Hyper Text Transfer Protocol Secure ) protokolą, kuris užtikrina siunčiamų duomenų šifravimą bei dešifravimą. Vidaus reikalų ministerija 2019-05-16 informavo, kad visos numatytos aplikacijos naudoja HTTPS protokolą. Priemonė įgyvendinta.


Siekiant, kad energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje numatyti tikslai būtų pasiekti laiku, turi būti, skiriant finansavimą viešojo sektoriaus pastatų priežiūrai ir atnaujinimui, numatyti energijos taupymo rodiklius, didinant energijos vartojimo efektyvumą.

Lietuvos Respublikos energetikos ministerija

Vyriausybė 2019 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 449  pakeitė 2016 m. kovo 30 d. nutarimu Nr. 332  patvirtintą „Energijos išteklių ir energijos efektyvaus vartojimo stebėsenos tvarkos aprašą“. Tvarkos apraše numatyta, kad iki kiekvienų metų kovo 1 d. efektyvumo politikos priemones įgyvendinanti valstybės institucija teikia Energetikos ministerijai pagal energetikos ministro patvirtintą formą (-as) efektyvumo politikos priemonių įgyvendinimo ataskaitą.


Siekiant didesnio aiškumo perkančiosioms organizacijoms viešųjų pirkimų srityje vykdant viešuosius pirkimus, įvertinti, ar Viešųjų pirkimų tarnybos teikiama metodinė pagalba visa apimtimi yra reikalinga viešųjų pirkimų dalyviams, ir spręsti klausimą dėl jos optimizavimo.

Viešųjų pirkimų tarnybos direktorės 2019-02-28 įsakymu Nr. 1S-37 patvirtintos Teisės aktų ir metodinės pagalbos priemonių peržiūros taisyklės. Peržiūros tikslas - vykdyti metodinės pagalbos priemonių atitikties galiojančiam teisiniam reguliavimui kontrolę bei užtikrinti jų aktualumą pagal susiklosčiusią teismų praktiką. Be to, buvo sistemiškai peržiūrimi teisės aktai, pripažįstami netekusiais galios neaktualūs (2018 m. panaikinti 27), atnaujintos kai kurios metodinės pagalbos priemonės ir jų pateikimas vartotojams.


Siekiant užtikrinti nuoseklų ir vientisą e. valdžios politikos formavimą: įvertinti e. valdžios politikos formavimo funkcijų padalijimą, užtikrinant, kad formavimas būtų nuoseklus, vientisas ir apimtų visas e. valdžios sritis.

2018 m. birželio 28 d. priėmus Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 2, 5, 6, 22 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymą, valstybės informcinių išteklių ir informacinės  visuomenės plėtros  politikų formavimas perduotas Ekonomikos ir  inovacijų  ministerijai, o e.valdžios politikos sąvokos atsisakyta, kadangi  minėtos politikos sritis apima e.valdžios funkcijas. Atsižvelgiant į tai, kad atskiros e. valdžios politikos srities neliko, vetinama, kad rekomendacija yra neaktuali.


Siekiant užtikrinti nuoseklų ir vientisą e. valdžios politikos formavimą: nustatyti e. valdžios kryptį, apimančią visas e. valdžios sritis ir nustatyti priemones, užtikrinančias atsakingų institucijų veiklos suderinimą.


Organizuoti mokymus paklausiausius duomenų rinkinius turinčioms įstaigoms (įtraukiant ir savivaldybių įstaigas), kad būtų patobulintos jų žinios apie atvirus duomenis ir jų teikiamą naudą.

Įgyvendinant rekomendaciją numatyta įvykdyti 2 priemones: Įgyvendinant 1 priemonę parengta duomenų atvėrimo mokymo medžiaga veiklos ir IT specialistams. Mokymų tikslas: supažindinti institucijų vadovaujančius ir veiklos padalinių darbuotojus su atvirų duomenų iniciatyva, nauda ir duomenų atvėrimo procesu, siekiant paskatinti duomenų atvėrimo veiklas institucijose; supažindinti institucijų IT specialistus su duomenų atvėrimo procesu ir priemonėmis.                                                              Įgyvendinant 2 priemonę, parengta mokymų programa, mokymai vyks 2019 m. balandžio - gegužės mėn., juose dalyvaus atstovai iš 100 valstybės institucijų.


Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą:1.3. laikotarpiu, iki bus pilnai sukurtas koordinavimo mechanizmas, numatyti priemones, kurios užtikrintų, jog, planuojant naujas valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros investicijas, nebūtų kuriami besidubliuojantys sprendimai.

Įgyvendinant 3 rekomendaciją, LR Vyriausybės posėdyje (2017-12-18 protokolo Nr. 53, 7 klausimas) buvo priimtas nutarimas Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo", kuriame:- Įtvirtinta „valstybės valdomo elektroninių ryšių tinklo“ sąvoka (aprašo 3.2 p.).- Suteikiama teisė Susisiekimo ministerijai gauti informaciją apie valstybės valdomus elektroninių ryšių tinklus (Nutarimo 3.1. p.).- Nustatoma pareiga Susisiekimo ministerijai kasmet skelbti informaciją (ataskaitą) apie valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklus  (Nutarimo 3.1. p.).Rekomendaciją įgyvendinta. Tačiau pažymėtina, kad  „valstybės valdomo elektroninių ryšių tinklo“ sąvoka neapima akcinių bendrovių, kurių akcijas ar jų dalį valdo valstybė, disponuojamus elektroninių ryšių tinklus. Šių tinklų fizinė infrastruktūra didžiąja dalimi (apie 3 353 km) besidubliuoja kamieniniame lygmenyje, todėl siauresnė sąvoka sudaro teisines kliūtis, siekiant elektroninių ryšių infrastruktūros sinergijos ir efektyvesnio šios infrastruktūros panaudojimo.


Siekiant skatinti nacionalinių parkų direkcijas teikti naujas paslaugas ir gauti papildomas pajamas parkų priežiūrai, peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir prireikus priimti atitinkamus sprendimus.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Siekiant gauti lėšų valstybinių parkų apsaugai, tvarkymui, priežiūrai, edukacinei, švietėjiškai veiklai, saugomų kompleksų bei objektų (vertybių) apsaugai ir lankymui propaguoti, pažintiniam turizmui organizuoti, aplinkos ministras 2015 m. gegužės 5 d. įsakymu Nr. D1-374 „Dėl Valstybinio parko lankytojo bilietų platinimo, apskaitos ir surinktų lėšų naudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtino minėtą aprašą.


Paskirti vieną instituciją, formuojančią viešųjų įstaigų ir viešųjų paslaugų teikimo politiką.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais (2018 m. liepos 4 d. Nr. 655 ir 2019 m. balandžio 30 d. Nr. 433 (pakeitimas įsigalioja nuo 2020 m. sausio 1 d.)) pakeisti Vidaus reikalų ministerijos nuostatai ir šiai ministerijai pavesta formuoti viešųjų įstaigų ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo politiką.


Parengti ir patvirtinti elektroninės informacijos ir informacinių sistemų programinės įrangos atsarginių kopijų darymo, saugojimo ir atkūrimo tvarkos aprašą.Užtikrinti techninę įrangą, skirtą atsarginių elektroninės informacijos ir informacinių sistemų programinės įrangos kopijų saugojimui ir patalpinti kitose patalpose nei yra įrenginys, kurio elektroninė informacija buvo nukopijuota.

Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 21 priemonę, Vidaus reikalų ministerija 2017-01-19 raštu Nr. 1D-352 (6) pateikė informaciją, kad Informatikos ir ryšiu departamento direktoriaus 2017-01-05 įsakymu Nr. 5V-6 patvirtintas Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos administruojamų informacinių sistemų ir registrų elektroninės informacijos atsarginių kopijų darymo, saugojimo ir atkūrimo tvarkos aprašas, kuris pateiktas 2017-01-24 el. laišku.  2018-10-01 Vidaus reikalų ministerija informavo, kad šiuo metu įsigyti du įrenginiai, o 2019-05-16 pateikė informaciją, kad, įvykdžius duomenų centro patalpų remontą, vienas atsarginių kopijų saugojimo įrenginys perkeltas į rezervinę serverinę. Priemonė įgyvendinta.


Siekiant skatinti ir užtikrinti visuomenės ir savivaldybių atstovų dalyvavimą nacionalinių parkų valdyme ir jungtinių tarybų veikloje, parengti būtinus teisės aktus ar jų pakeitimus.

Parengti: Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo Nr. I-301 1, 2, 5, 7, 9, 11, 13, 16, 18, 20, 23, 25, 27, 29, 30, 31 ir 32 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 321 straipsniu ir Įstatymo priedo pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių įstatymo Nr. VIII-499 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektai. Vyriausybei pritarus, šie projektai pateikti Lietuvos Respublikos Seimui, kuris 2016 m. spalio 18 d., 2017 m. liepos 1 d., 2017 m. lapkričio 21 d. ir 2018 m. rugsėjo 27 d. priėmė Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo Nr. I-301 ir Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių įstatymo Nr. VIII-499 pakeitimus.


Atnaujinti biologinės įvairovės strategiją, kurioje būtų nurodytos svarbiausios ES ir šalies biologinės įvairovės išsaugojimo kryptys, priemonės ir būdai joms įgyvendinti.

Valstybinio audito ataskaitoje pateikta rekomendacija įgyvendinta Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2015 m. sausio 9 d. įsakymu Nr. D1-12 „Dėl Kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės išsaugojimo 2015–2020 metų veiksmų plano patvirtinimo“ patvirtinus Kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės išsaugojimo 2015–2020 metų veiksmų planą, skirtą sudaryti ilgalaikę kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės politiką, paremtą šalies tradicijomis, Europos Sąjungos teisės normomis; nustatyti kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsaugos, planavimo, naudojimo, tvarkymo tikslai, uždaviniai ir priemonės iki 2020 metų.


Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.3. numatyti priemones, užtikrinančias kuo didesnį duomenų perdavimo paslaugas visose vietovėse, kuriose yra sudarytos plačiajuosčio ryšio prisijungimo galimybės.

2019-05-23 Susisiekimo ministerija nurodė, kad, įgyvendinant rekomendaciją susisiekimo ministro 2019-04-26 įsakymu Nr. 3-201 patvirtinta Valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų vietovėse, kuriose kitos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ar nėra konkurencijos teikiant šias paslaugas, tarifų apskaičiavimo metodika. Skatinančios kuo didesnį duomenų perdavimo paslaugų naudojamumą priemonės numatytos Metodikos 9 ir 10 punktuose. Metodikoje nustatyta galimybė paslaugos tarifą mažinti 50 proc. tuo atveju, kai paslauga teikiama tikslinėse vietovėse. Skatinamųjų vietovių sąrašas yra nuolatinis, t. y.  vietovės nėra išbraukiamos, jeigu po to, kai jos buvo įrašytos į sąrašą, paslaugų teikėjo paslaugomis pradėjo naudotis vienas ar daugiau operatorių.  Taip sudaromos lankstesnes skatinimo galimybės, jos galės būti taikomos platesniam operatorių skaičiui. Metodikoje nustatyta prievolė paslaugų tarifus pateikti viešajai konsultacijai, taip didinant paslaugų tarifų nustatymo skaidrumą ir skatinant plačiajuoščio ryšio tinklo panaudojimą. Potencialūs paslaugų naudotojai turės galimybę teikti savo siūlymus dėl tarifų, o paslaugų teikėjas privalės jas įvertinti ir, esant galimybei, pakoreguoti siūlomus tarifus. Toks paslaugų gavėjų (t. y. operatorių) įtraukimas į tarifų nustatymą turėtų prisidėti prie didesnio plačiajuoščio ryšio panaudojamumo. Metodika suderinta su Ryšių reguliavimo tarnyba. Nuoroda į įsakymą: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9f515a5067f811e9917e8e4938a80ccb


Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą: nustatyti bendras kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos strategines kryptis ir joms pasiekti būtinas priemones.

Įgyvendinant 1.1 rekomendaciją numatyta įgyvendinti 2  priemones.Įgyvendinant 1.1.1 priemonę, patvirtinta Nacionalinė kibernetinio saugumo strategija (Vyriausybės nutarimas, 2018-08-13 Nr. 818), siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2016/1148 „Dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti“ ir Vyriausybės programos įgyvendinimo planą (Vyriausybės nutarimas, 2017-03-13 Nr. 167, 5.2.1 darbo 3 papunktis). Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, Nacionalinėje saugumo strategijoje į nacionalinio saugumo politikos prioritetus įtrauktas kibernetinio saugumo stiprinimas. XVII Vyriausybės programos įgyvendinimo plane numatytos priemonės kibernetinio saugumo stiprinimui (5.2.1 darbas).Krašto apsaugos ministerija informavo, kad patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, buvo peržiūrėti kiti planavimo dokumentai ir įtrauktos nuostatos dėl kibernetinio saugumo į Krašto apsaugos sistemos 2018-2020 metų ir 2019-2020 metų strateginius veiklos planus.Vyriausybė 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtino Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą ir pripažino netekusiu galios Vyriausybės 2011-06-29 nutarimą Nr. 796 „Dėl Elektroninės informacijos saugos (kibernetinio saugumo) plėtros 2011‑2019 metais programos patvirtinimo“. Priemonė įgyvendinta.


Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti ministerijos atsakomybę už visos vidaus kontrolės sistemos reikalavimų nustatymą, metodologinį vadovavimą ir priežiūrą.

Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad Finansų ministerija: 1) rengia teisės aktus, reglamentuojančius viešųjų juridinių asmenų vidaus kontrolę ir vidaus auditą, atsižvelgdama į tarptautinę gerąją vidaus kontrolės ir vidaus audito praktiką;2) atlieka metodinio vadovavimo funkcijas vidaus kontrolės ir vidaus audito srityse;3) analizuoja vidaus audito tarnybų veiklą ir teikia rekomendacijas dėl jos tobulinimo;4) užtikrina, kad ne rečiau kaip kartą per 5 metus finansų ministro nustatyta tvarka būtų atliekamas išorinis vidaus audito tarnybų veiklos vertinimas.


Nustatyti priemones, kurios užtikrintų teisės aktų, kuriais nacionalinė teisės sistema derinama su ES teise, parengimą laiku, įvertinus visas perkėlimo į nacionalinę teisę alternatyvas.

1. Ministras Pirmininkas pavedė (2018-06-29 pavedimas Nr. S-2222) ministerijoms taikyti pavedime nurodytas priemones, o Užsienio reikalų ministerijai ir Europos teisės departamentui prie Teisingumo ministerijos užtikrinti šių priemonių taikymo koordinavimą ir priežiūrą Vyriausybės Europos Sąjungos komisijos posėdžiuose.2. Vyriausybė 2018-12-27 priėmė nutarimą Nr. 1375 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. sausio 9 d. nutarimo Nr. 21 „Dėl Europos Sąjungos reikalų koordinavimo“ pakeitimo“. Šiuo nutarimu buvo pakeistas Vyriausybės 2004 m. sausio 9 d. nutarimas Nr. 21 „Dėl Europos Sąjungos reikalų koordinavimo“ ir jis išdėstytas nauja redakcija. Naujos redakcijos Vyriausybės nutarime numatyta, kad nuo 2019-08-01 įsigalioja  nauji reikalavimai: 1) už ES teisės akto įgyvendinimą atsakinga institucija per 15 darbo dienų nuo Europos teisės departamento pranešimo apie ES teisės akto registraciją gavimo dienos Europos teisės departamentui per LINESIS turi pateikti ir informaciją apie numatomą įstatymo projekto (jeigu jis planuojamas rengti) pateikimo derinti su suinteresuotomis institucijomis datą (65.2 papunkčio redakcija, įsigaliojanti 2019-08-01); 2) jeigu valstybės institucijos ir įstaigos nustato, kad direktyvai perkelti būtina parengti Lietuvos Respublikos įstatymo projektą, numatoma data, kada įstatymo projektas turėtų būti pateiktas derinti suinteresuotoms institucijoms, turi būti ne vėlesnė kaip 2 mėnesiai iki planuojamos pateikimo Vyriausybei datos (66 punkto redakcija, įsigaliojanti 2019-08-01).3. Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos direktorius 2019-01-24 įsakymu Nr. KKK-4 patvirtino "Europos Sąjungos teisės aktų ir Lietuvos Respublikos teisės aktų ir jų projektų atitikties lentelių pildymo rekomendacijas". Rekomendacijų 7.2.2 punkte numatyta, kad atitikties lentelėse turi būti nurodytos priežastys, kodėl įgyvendinant ES teisės akto nuostatas nacionalinėje teisėje pasirenkami griežtesnio pobūdžio reikalavimai iš ES teisės akto nuostatose pateiktų įgyvendinimo alternatyvų ir (arba) griežtesni nei minimalūs reikalavimai numatyti įgyvendinamame  ES teisės akte.


Siekiant mažinti dalies valstybinių funkcijų vykdymo administracines sąnaudas, peržiūrėti valstybines funkcijas ir pašalinti laikino pobūdžio, epizodiškai atliekamas, smulkias arba tik kelių savivaldybių atliekamas veiklas.

Siekiant 2021 – 2030 metų nacionalinio pažangos plano 8 strateginio tikslo (didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą), numatyta tobulinti viešojo valdymo institucijų sistemą, peržiūrėti funkcijas. Numatytas rodiklis – „Valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalis“ (2025 m – 50 proc., 2030  m. – 100 proc.).Taip pat, 2024-11-18 vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-680 patvirtintas Savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis rekomenduojama savivaldybių atliekamų savarankiškųjų ir valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) funkcijų vertinimus atlikti iki 2030 m.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių funkcijų peržiūra. Pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: valdymo, įgyvendinimo ir įsipareigojimų vykdymo stebėsenos ir dėl tolesnio statuso reikalingumo projektams, kuriems statusas buvo suteiktas negaliojant statuso suteikimą reglamentuojančiam teisės aktui.

2019-04-24 Vyriausybės nutarimu Nr. 402 Paslaugų smulkiam ir vidutiniam verslui parkas „Gariūnai“ Vilniaus mieste, Aukštųjų Panerių pramoninio rajono C zonos (Gariūnai) A ir B teritorijose projektui nuo 2019-04-30 panaikintas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas. Panaikinus statusą, būtina peržiūrėti žemės nuomos lengvatinėmis sąlygomis sutartis. Nutarimo projekto derinimo su NŽT metu NŽT 2019-04-04 raštu  informavo Ekonomikos ir inovacijų ministeriją, kad „valstybinės žemės patikėtinis peržiūrės valstybinės žemės nuomos sutartis dėl tolesnio jų galiojimo, kurios buvo sudarytos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005-07-21 nutarimo Nr. 808 „Dėl valstybinės svarbos projekto“ pagrindu“.2019-02-20 Vyriausybės nutarimu Nr.168 buvo pakeistas nutarimas dėl Vilniaus ir Klaipėdos viešųjų logistikos centrų. Nutarime patikslintas Vilniaus viešojo logistikos centro projekto statusas, nustatytas projekto  tikslas, nustatyta projekto investicinė vertė ir kt. Vilniaus viešojo logistikos centro projektas pripažintas vykdomu. Šiuo nutarimu išbrauktas Klaipėdos viešojo logistikos centro projektas. Tokiu būdu Klaipėdos viešojo logistikos centro projektas neteko valstybei svarbaus ekonominio projekto statuso.


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: tolesnio lengvatų reikalingumo projektams, kuriems buvo suteiktos formalios lengvatos, tačiau jos nėra taikomos, siekiant projekto įsipareigojimų.

Vyriausybė 2018-08-08 nutarimu Nr. 789 panaikino valstybei svarbaus ekonominio projekto statusą Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime, projektui. Nutrauktos valstybinės žemės nuomos sutartys. Nutraukus nenaudojamos valstybinės žemės nuomos sutartis atsirado galimybė atkurti piliečių nuosavybės teises į žemę pagal Lietuvos Respublikos žemės reformos įstatymo 10 str. ir įgyvendinti kitus ekonominės ir kultūrinės svarbos projektus. 2019-04-24 Vyriausybės nutarimu Nr. 402 Paslaugų smulkiam ir vidutiniam verslui parkas „Gariūnai“ Vilniaus mieste, Aukštųjų Panerių pramoninio rajono C zonos (Gariūnai) A ir B teritorijose projektui nuo 2019-04-30 buvo panaikintas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas. Panaikinus statusą projektui, turi būti atnaujintos nuomos sutartys.


Tobulinti tyčinio savęs žalojimo ar bandymo žudytis atvejų registravimą ir jų stebėseną.

Higienos institutas parengė Savęs žalojimo ar bandymo nusižudyti duomenų pildymo kokybės gydymo įstaigose analizę. Sveikatos apsaugos ministerija raštu asmens sveikatos priežiūros įstaigų paprašė, pildant statistines formas, užtikrinti sužalojimų ir apsinuodijimų pildymo ir kodavimo kokybę. Higienos instituto duomenimis, tyčinio savęs žalojimo atvejų nuo 2017 m. sumažėjo, lyginant su 2013-2016 m. duomenimis, kai didelė dalis atsitiktinio apsinuodijimo alkoholiu atvejų buvo registruojami kaip tyčinio savęs žalojimo atvejai TLK-10-AM kodu 65X (tyčinis apsinuodijimas ir apsinuodijimas alkoholiu), iškreipiant tikrąją tyčinio žalojimosi statistiką.


Išplėsti šalyje privalomų registruoti nepageidaujamų įvykių sąrašus ir šių įvykių identifikavimo šaltinius.

Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-09-20 Nr. V-1083) nauja redakcija išdėstytas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašas, įsigaliosiantis nuo 2020-01-01. Jame praplėstas nepageidaujamų įvykių sąrašas: įtraukti nepageidaujami įvykiai, susiję su chirurginėmis, diagnostinėmis bei gydomosiomis invazinėmis procedūromis, su paciento identifikavimo klaida, su pacientų priežiūra, su pacientų elgesiu ir kiti nepageidaujami įvykiai. Šioje grupėje gydymo įstaigos galės nustatyti papildomus, sąraše nenumatytus įvykius, atsižvelgdamos į teikiamų paslaugų įvairovę ir specifiškumą. Be to, papildyti nepageidaujamų įvykių identifikavimo šaltiniai: turi būti užregistruojami nepageidaujami įvykiai, nustatyti gavus pacientų skundus (jeigu apie šį įvykį anksčiau nepranešė sveikatos priežiūros specialistas), užpildant nepageidaujamų įvykių duomenų formą, kurioje, be kitų duomenų, nurodomos taikytos / planuojamos taikyti prevencinės priemonės.


Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:valstybės mastu nustatyti kibernetiniam saugumui, el. informacijos saugai reikalingų lėšų skyrimo ir panaudojimo prioritetus, kriterijus, stebėsenos ir kontrolės mechanizmą.

Įgyvendinant 1.4 rekomendaciją numatyta įgyvendinti 3  priemones. Įgyvendinant 1.4.1 - 1.4.3 priemones, Nacionalinė kibernetinio saugumo strategija buvo priimta Vyriausybės 2018-08-13 nutarimu Nr. 818. Strategijoje nustatyta, kad Vyriausybė tvirtina tarpinstitucinį veiklos planą, kuriame nustatomos Strategijos įgyvendinimo priemonės ir lėšos joms įgyvendinti. Šio plano rengimą koordinuoja Krašto apsaugos ministerija, dalyvaujant Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui. Įgyvendinant Strategiją, pagal savo kompetenciją dalyvauja ministerijos, kitos valstybės ir (ar) savivaldybių institucijos, įstaigos ir (ar) organizacijos, nurodytos Strategijos tarpinstituciniame veiklos plane (toliau – Strategijos vykdytojai). Strategija įgyvendinama iš atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto asignavimų, savivaldybių biudžetų lėšų, Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšų ir kitų teisėtai gautų lėšų. Už reikalingų finansinių išteklių planavimą, vadovaujantis Kibernetinio saugumo įstatyme įtvirtintu subsidiarumo principu, pagal kompetenciją atsako Strategijos vykdytojai. Strategijos tikslų pasiekimas vertinamas pagal Strategijos įgyvendinimo vertinimo kriterijus ir siekiamas jų reikšmes, nurodytus Strategijos priede. Atliekant Strategijos įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą taip pat bus naudojami viešai skelbiami Lietuvos statistikos departamento, Eurostato, sociologinių apklausų ir tyrimų duomenys. Strategijos įgyvendinimo rezultatų stebėseną atlieka Krašto apsaugos ministerija, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras ir Kibernetinio saugumo taryba. Strategijos vykdytojai, pasibaigus metams, ne vėliau kaip iki kitų metų sausio 15 d. Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui pateikia informaciją apie Strategijos įgyvendinimo eigą, veiksmingumą ir tai pagrindžiančius duomenis. Kartu su šia informacija gali būti pateikti siūlymai dėl Strategijos ir (arba) jos įgyvendinamųjų dokumentų tikslinimo. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro prašymu Strategijos vykdytojai privalo pateikti ir kitą Strategijos įgyvendinimo rezultatų stebėsenai būtiną informaciją. Visi suinteresuoti subjektai gali teikti pasiūlymus dėl Strategijos nuostatų atnaujinimo visą jos įgyvendinimo laikotarpį. Gavęs Strategijos informaciją, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras ne vėliau kaip iki einamųjų metų vasario 1 d. Krašto apsaugos ministerijai pateikia susistemintus duomenis apie praėjusių metų Strategijos tikslų ir uždavinių įgyvendinimo būklę, gautus pasiūlymus ir problemines sritis, trukdančias įgyvendinti Strategiją.Krašto apsaugos ministerija kasmet iki kovo 1 d. apibendrina gautą praėjusių metų informaciją ir duomenis apie Strategijos įgyvendinimo eigą, veiksmingumą, susistemintus duomenis apie Strategijos metinį įgyvendinimą pristato Kibernetinio saugumo tarybai ir pateikia Vyriausybei. Vyriausybė dėl Strategijos įgyvendinimo kiekvienais metais atsiskaito Seimui pateikdama Nacionalinio saugumo būklės ir plėtros metinę ataskaitą.Vyriausybė 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtino Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą (toliau – planas). Nacionalinėje kibernetinio saugumo strategijoje išvardyti prioritetiniai kibernetinio saugumo politikos plėtros uždaviniai, kuriuos įgyvendinančios  priemonės numatytos 2019-2021 m. laikotarpio plane. Planas bus tikslinamas ir pildomas naujomis priemonėmis kasmet, iki Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos galiojimo pabaigos (iki 2023 m. ). Atsižvelgiant į tai, Vyriausybė (siūlant plano koordinatoriui – Krašto apsaugos ministerijai ir plane dalyvaujančioms valstybės institucijoms ir įstaigoms) kasmet tvirtindama atitinkamo laikotarpio planus, priims sprendimus dėl kibernetiniam saugumui ir el. informacijos saugai reikalingų lėšų naudojimo prioritetų. Įgyvendinant 1.4.3 priemonę, šio nutarimo 7 p. numatyta, kad plane dalyvaujančios institucijos per 15 kalendorinių dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos stebėsenos informacinėje sistemoje, o Vyriausybei neatskaitingos ir prieigos prie stebėsenos informacinės sistemos neturinčios institucijos – raštu Krašto apsaugos ministerijai pateikia informaciją apie Plano įgyvendinimo eigą ir rezultatus, atsižvelgdamos į patvirtintus Plano tikslus, uždavinius, priemones ir jiems vykdyti numatytus asignavimus, taip pat vertinimo kriterijų planuojamas reikšmes. Informacija apie vertinimo kriterijus, kurių negalima apskaičiuoti kiekvieną ketvirtį, teikiama atsižvelgiant į duomenų gavimo terminus. Vadovaujantis Strategijos 49 p. Krašto apsaugos ministerija kasmet iki kovo 1 d. apibendrina gautą praėjusių metų informaciją ir duomenis apie Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos  įgyvendinimo eigą, veiksmingumą, susistemintus duomenis apie Strategijos metinį įgyvendinimą pristato Kibernetinio saugumo tarybai ir pateikia Vyriausybei.


Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti tarptautiniu mastu pripažintos gerosios praktikos rekomenduojamus efektyvios viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistemos principus, nurodyti sistemos elementus ir jiems keliamus tikslus.

Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyti vidaus kontrolės sistemos elementai, jiems keliami tikslai ir vidaus kontrolės principai, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintą gerąja praktiką (Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės standartų gaires ir Tarptautinius vidaus audito profesinės praktikos standartus).


Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti institucijos vadovo pareigą parinkti vidaus kontrolės sistemos politiką, pritaikytą konkrečiai institucijai, atlikti sistemos analizę, apimančią visus elementus, ir deklaruoti vadovo prisiimtą atsakomybę už sistemos kūrimą ir tobulinimą.

Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad viešojo juridinio asmens vadovas, veikdamas vidaus kontrolės srityje:1) užtikrina vidaus kontrolės, apimančios vidaus kontrolės elementus ir atitinkančios kitus įstatyme vidaus kontrolei keliamus reikalavimus, sukūrimą viešajame juridiniame asmenyje, jos įgyvendinimą ir tobulinimą;2) nustato vidaus kontrolės politiką pagal įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nuostatas;3) finansų ministro nustatyta tvarka teikia Finansų ministerijai informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis.Taip įtvirtinta viešojo juridinio asmens vadovo pareiga parinkti vidaus kontrolės politiką ir jam pavesta atsakomybė sukurti vidaus kontrolės sistemą, ją įgyvendinti ir tobulinti.


Vykdant vaistų rinkos ir vaistų vartojimo stebėseną numatyti ir vertinti generinių vaistų rodiklius.

Sveikatos apsaugos ministerija įgyvendino numatytas priemones.1. Pakeista paraiškos įrašyti vaistus į kompensuojamųjų vaistų kainyną forma (sveikatos apsaugos ministro 2016-06-09 įsakymas Nr. V-704): teikiant paraiškas pareiškėjai nurodo ar vaistas yra originalus ar generinis.Įgyvendinus priemonę sudaromos sąlygos tinkamai stebėti vaistų rinką, vertinti joje cirkuliuojančių generinių vaistų apimtis, pokyčius.2. Numatyta kasmet (II ketvirtį) tvirtinant metinį kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną atlikti generinių vaistų kainų ir priemokų už juos kitimo analizę. Atitinkamą analizę atlieka Farmacijos departamentas. Analizės rezultatai padės vertinti kompensuojamųjų vaistų prieinamumą ir priimti sprendimus gerinant gyventojų aprūpinimą vaistais.3. Numatyta kasmet  (II ketvirtį) atlikti receptinių generinių kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistų suvartojimo analizę. Receptinių generinių kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistų suvartojimo analizę pagal kompetenciją atlieka Valstybinė ligonių kasa ir Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba.Analizės rezultatai sudarys sąlygas tinkamai stebėti ir vertinti vaistų politikos šalyje įgyvendinimą.


Imtis priemonių, kad teikiant sveikatos priežiūros paslaugas būtų efektyviai išnaudojama Laivės atėmimo vietų ligoninės infrastruktūra ir ištekliai.

2019-10-04 Kalėjimų departamentas informavo, kad 2019-09-30 Sveikatos apsaugos ir Teisingumo ministerijų įsakymu Nr. V-1103/1R-279 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo asmenims, laikomiems laisvės atėmimo įstaigose, tvarkos aprašas (įsigaliojo 2019-10-09). Šiuo įsakymu taip pat patvirtinti antrinio lygio ambulatorinių ir stacionarių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laisvės atėmimo vietų ligoninėje minimalūs reikalavimai bei pirminio lygio ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laisvės atėmimo vietų ligoninėje tvarkos aprašas. Asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo asmenims, laikomiems laisvės atėmimo įstaigose, tvarkos aprašas nustato pirminio, antrinio ir tretinio lygių asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo suimtiesiems ir (ar) nuteistiesiems, laikomiems Kalėjimų departamentui prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos pavaldžiose laisvės atėmimo įstaigose, tvarką, teikimo principus, reikalavimus, keliamus sveikatos paslaugų teikimo skyriams ir kt.


Įteisinti apibrėžimą, kas yra aukštosios technologijos. Tai užtikrintų vienodą aukštųjų technologijų sektorių traktavimą ir kryptingą jų plėtrą.

2019 m. Ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta tarpžinybinė darbo grupė, atlikusi mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI ) srityse vartojamų terminų analizę, suskirstė juos į klases ir, atrinkusi svarbiausius bei aktualiausius, Ekonomikos ir inovacijų ministerijos bei Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos terminijos komisijoms pateikė pasiūlymus dėl svarbiausių MTI terminų, vartojamų ir vartotinų MTI ir susijusių viešojo valdymo sričių teisėkūroje, apibrėžčių.  Valstybinės lietuvių kalbos komisijos (VLKK) Terminologijos pakomisės 2019 m. birželio 27 d. posėdyje 56 terminai patvirtinti kaip teiktini ir vartotini teisės aktuose. Tarp šių terminų VLKK patvirtino ir terminą „pažangioji technologija“ (rinkinys Nr. 3277). MTI sričių terminai visiems vartotojams yra prieinami Terminų banke adresu: http://terminai.vlkk.lt/pls/tb/tb.search2019 m. liepos 18 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija 31 viešojo ir privataus sektoriaus instituciją informavo apie VLKK patvirtintus MTI sričių terminus ir prašydama juos vartoti institucijų viešojo valdymo sričių teisėkūroje.


Siekiant, kad savivaldybės turėtų galimybę tinkamai įvertinti asmens finansines galimybes mokėti už socialines paslaugas, papildyti teisės aktus: nustatyti mokėjimo už teikiamas socialines paslaugas tiems asmenims, kurie yra sudarę išlaikymo iki gyvos galvos (rentos) sutartis, tvarką.

Seime priimtas Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 11, 13, 19 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymas (2018-11-20 Nr. XIII-1660), įsigaliosiantis nuo 2019-07-01, pagal kurį, nustatant asmens finansines galimybes mokėti už ilgalaikę socialinę globą, į asmens turtą įskaitomas kitam fiziniam ar juridiniam asmeniui pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduotas asmens turtas. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019-12-04 nutarimu Nr. 1211 patvirtinti atitinkami Mokėjimo už socialines paslaugas tvarkos aprašo pakeitimai, reglamentuojantys pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduoto turto įskaitymą į asmens turtą. Nutarimu numatyta, kad rentos mokėtojo įsipareigojimai dėl asmens mokėjimo už socialines paslaugas nustatomi rašytine savivaldybės, asmens ir rentos mokėtojo sutartimi.


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: projektų įgyvendinimo laikino sustabdymo, kai iki šiol nėra baigtas valstybės pagalbos pažeidimų apribojimų vertinimas.


Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose papildyti Finansų ministerijos funkcijas dėl vidaus kontrolės sistemos mokymų ir kvalifikacijos kėlimo koordinavimo – įtraukti institucijų vadovus ir kontrolės sistemos priežiūrą atliekančius asmenis.

2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad Finansų ministerija atlieka metodinio vadovavimo funkcijas vidaus kontrolės ir vidaus audito srityje. Finansų ministerijos nuostatuose, patvirtintuose 1998-09-08 Vyriausybės nutarimu Nr. 1088 (2019-10-02 Vyriausybės nutarimo Nr. 1001 redakcija), detalizuota, kad ministerija atlieka šias funkcijas rengdama rekomendacijas, teikdama konsultacijas vidaus kontrolės ir vidaus audito įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje klausimais. Taip Finansų ministerijai įtvirtinta pareiga metodiškai vadovauti ne tik vidaus auditoriams, bet ir kitiems viešojo juridinio asmens vidaus kontrolės dalyviams – viešojo juridinio asmens vadovams ir vidaus kontrolės įgyvendinimo priežiūrą atliekantiems darbuotojams.


Siekiant nuosekliai ir kryptingai tobulinti IS ir registrus ir atsižvelgiant į visos organizacijos veiklos poreikius, parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos valdymo srities strateginį IT planą.

Įgyvendinant rekomendaciją, Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. gruodžio 18 d. įsakymu Nr.1V-1009 patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Rekomendacija įgyvendinta.


Turi būti užtikrintas kultūros ir meno ekspertų tarybų, komisijų poveikis / nauda padedant ministerijai formuoti politiką. Tam reikia įvertinti jų poreikį pagal Seimo, Vyriausybės, Kultūros ministerijos prioritetus, aiškiai reglamentuoti ir suvienodinti narių / ekspertų darbo apmokėjimą.

Nuo 2019 m. liepos 1d. įsigaliojo Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų ir komisijų narių darbo apmokėjimo įstatymas (2017 m. sausio 17 d. Nr. XIII-198, nauja redakcija patvirtinta 2018 m. gruodžio 11 d. įstatymu Nr. XIII-1739), kuriame nustatyta komisijų narių darbo apmokėjimo tvarka. Kultūros ministerija patvirtino (2019 m. liepos 1 d. įsakymas Nr. ĮV-459) įstatymų pagrindais sudarytų komisijų pirmininkų, jų pavaduotojų ir narių atlygio mokėjimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė Vyriausybės nutarimu (2017-04-05 nutarimas Nr. 253, nauja redakcija 2019-07-03 Nr. 680) nurodytų tarybų ir komisijų narių atlygio dydį ir mokėjimo tvarką. Minėtu aprašu taip pat rekomenduojama įsigyjant ekspertų komisijų, kitų komisijų ar tarybų, kurios nenurodytos tvarkos apraše, narių (pirmininkus ir jų pavaduotojus) paslaugas, taikyti Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų ir komisijų narių darbo apmokėjimo įstatyme nustatytų komisijos nario atlygio dydžių vidurkius, diferencijuojant juos pagal komisijos veiklos pobūdį, tačiau neviršijant per metus vienam nariui išmokamo 30 BSI atlygio dydžio.


Nustatyti psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę ir spręsti dėl veiklos licencijavimo.

Sveikatos apsaugos ministro  įsakymu (2019-11-13 Nr. V-1292) patvirtinus Psichoterapijos paslaugų teikimo ir apmokėjimo PSDF biudžeto lėšomis tvarką, nustatyti aiškūs reikalavimai kvalifikacijos įgijimui specialistams, taikantiems psichoterapijos metodus (seansus): psichoterapijos metodą gali taikyti bet kurios profesinės kvalifikacijos gydytojas, slaugytojas, akušeris, medicinos psichologas, pabaigęs Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ar Vilniaus universiteto vykdomą ne mažesnės nei 4 metų trukmės Psichoterapijos metodo mokymo programą bei turintis tai patvirtinantį pažymėjimą. Nustatytas (ministro įsakymu 2004-09-29 Nr. V-680) kvalifikacijos kėlimas:  gydytojai, kurie verčiasi psichoterapija (siaura medicinos praktika), savo teorines žinias ir praktinius įgūdžius privalo atnaujinti ne mažiau kaip po 36 val. per penkerius metus.Ministerijos nuomone, kompetencijos įgyjamos universitetuose psichoterapijos metodo mokymo programos metu, todėl detaliau nereglamentuojamos.Sveikatos apsaugos ministerija, apsvarsčiusi esamą teisinį reglamentavimą, nusprendė nenustatyti daugiau papildomų psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę bei veiklos licencijavimą reglamentuojančių teisės aktų. Nuspręsta, kad sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtinti reikalavimai dėl psichoterapijos paslaugų bus svarstomi, kai bus priimtas Psichoterapeutų praktinės veiklos įstatymas.


Siekiant, kad pasikeitus uosto žemės ir akvatorijos santykiui Nekilnojamojo turto registre duomenys apie uosto žemės ir akvatorijos užimamus plotus būtų patikslinti tinkamu laiku, atlikti uosto žemės sklypų kadastrinius matavimus ir naujai suformuotus sklypus įregistruoti Nekilnojamojo turto registre.

Akcinė bendrovė Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija

Naujai suformuoti uosto sklypai įregistruoti Nekilnojamo turto registre


Imtis priemonių, kad savižudybių prevencija būtų planuojama remiantis tyrimais ir būtų numatyti siektini prioritetai, suplanuotos konkrečios ilgojo ir trumpojo laikotarpio priemonės, jų įgyvendinimui reikalingas finansavimas, numatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai ir vertinimo kriterijai, taip pat priskirti instituciją, atsakingą už priemonių įgyvendinimo koordinavimą.

Seimas 2019-10-17 nutarimu Nr. XIII-2493 patvirtino Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos pakeitimą, kuriame įtrauktas uždavinys „Mažinti savižudybių skaičių“ ir numatytos septynios prioritetinės veiklos kryptys. Siekiama stiprinti savižudiško elgesio supratimą, paremti bendruomenes įgyvendinant savižudybių prevenciją ir tinkamai reaguojant į savižudišką elgesį, geriau identifikuoti pažeidžiamiausias savižudybės grėsmei grupes, tobulinti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumą, kompleksiškumą ir kokybę, sumažinti prieinamumą prie savižudybės priemonių, stiprinti duomenų rinkimą, sisteminius ir atvejų tyrimus bei stebėseną savižudybių prevencijos srityje. Remiantis LSMU atliktu sveikatos netolygumo tyrimu, JT Darnaus vystymosi darbotvarke, ES valstybių gerąja patirtimi, PSO rekomendacijomis, Lietuvos statistiniais duomenimis, suplanuotos savižudybių prevencijos ilgojo ir trumpojo laikotarpio priemonės, reikalingas finansavimas ir vertinimo kriterijai Vyriausybės sveikatos struktūrinės reformos projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane, Sveikatos apsaugos ministerijos strateginiame veiklos plane. Vykdant suplanuotas priemones, skirtas finansavimas prevenciniams projektams, siekiant keisti nuostatas apie psichikos sveikatos sutrikimus, organizuojami mokymai vietos bendruomenėms, pagalbos teikėjams, psichikos sveikatos specialistams, informacijos sklaida.Įgyvendinant rekomendaciją paskirta institucija, atsakinga už savižudybių prevencijos priemonių įgyvendinimo koordinavimą – Sveikatos apsaugos ministerija. Savižudybių problemai spręsti reikalingas glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas ir kompleksiškumas, tačiau planuojant savižudybių prevencijos priemones trūksta visų sektorių veiksmų, taip pat nenumatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai, rezultatų įgyvendinimo periodinis matavimas, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies.


Parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos IT plėtros planą, apimantį visus ministerijos valdomus informacinius išteklius ir ĮKNR.

Įgyvendinant priemonę, Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. gruodžio 18 d. įsakymu Nr.1V-1009, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Priemonė įgyvendinta.


Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl:nustatyti papildomus kokybinius įstaigų veiklos rodiklius.

2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys. Rinkinyje nustatyti papildomi kokybiniai veiklos rodikliai (pavyzdžiui: lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas (proc.); lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas (proc.); įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius (vnt.)). Taip pat rinkinyje patvirtinti įstaigų veiklos rodikliai, susiję su žmogiškaisiais ištekliais, finansais, turtu, projektais, pagrindine veikla ir paslaugų prieinamumu.


Nustatyti tvarką, pagal kurią naujos technologijos būtų finansuojamos iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo, o taikomos sveikatos priežiūros technologijos būtų peržiūrimos ir pervertinamos.

Lietuvos Respublikos Seimas 2018-12-13 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo ir papildymo 9(2) ir 9(3) straipsniais įstatymą Nr. XIII-1764, įsigaliojantį nuo 2019-07-01. Įstatymu reglamentuotas asmens sveikatos priežiūros paslaugų įrašymas į apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis sąrašą. Įstatymo nuostatoms įgyvendinti sveikatos apsaugos ministras įsakymais (2019-09-10 Nr. V-1056 ir 2019-12-09 Nr. V-1406) patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų vertinimo komitetą, komiteto darbo reglamentą ir jų pakeitimus. Šiais teisės aktais nustatyta tvarka ir procedūros, kuriomis vadovaujantis priimami sprendimai dėl naujų sveikatos priežiūros technologijų taikymo praktikoje finansavimo. Nustatytas naujų sveikatos priežiūros paslaugų, kurios galėtų būti apmokamos PSDF lėšomis, ir jau apmokamų paslaugų, kurių teikimo sąnaudos padidėjo dėl organizacinių pakeitimų ir (ar) diegiamų naujų technologijų, vertinimas, patvirtinti vertinimo kriterijai ir procedūros, įvertintų paslaugų išdėstymas prioriteto tvarka, teikiant pasiūlymą ministrui jas įrašyti (arba neįrašyti), išbraukti jau esančias iš PSDF lėšomis apmokamų paslaugų sąrašo, paslaugų sąrašo keitimas. Paraiškas dėl paslaugų vertinimo komitetui gali teikti Sveikatos apsaugos ministerija, Valstybinė ligonių kasa, universiteto ligoninės ir sveikatos priežiūros specialistus vienijančios asociacijos.


Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:konsoliduoti el. informacijos saugos valdymą.

Įgyvendinant 1.3 rekomendaciją, numatyta įgyvendinti 4 priemones.Įgyvendinant 1.3.1 priemonę, Į nacionalinę teisę perkėlus 2016-07-06 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje sąjungoje užtikrinti (OL 2016 L 194, p. 1), taip pat nuo 2018-01-01 įsigaliojus Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 43-1 straipsnių pakeitimo įstatymui ir Kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymui, buvo patobulintas kibernetinio saugumo teisinis reguliavimas, organizavimas, valdymas ir kontrolė.Vyriausybė, vadovaudamasi Kibernetinio saugumo įstatymo 5 straipsnio 1  ir 3–5 punktais, 2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtino:- Ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros identifikavimo metodiką; - Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašą;- Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą.Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.3.2 priemonę, buvo atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemos (ARSIS) nuostatai. Patvirtinus naujos redakcijos ARSIS nuostatus, Krašto apsaugos ministerija tapo ARSIS valdytoja, o Nacionalinis kibernetinio saugumo centras buvo paskirtas ARSIS tvarkytoju. Taip sudarytos sąlygos konsoliduoti valstybės informacinių išteklių saugos kontrolę.Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant priemonę 1.3.3, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras 2016–2017 metais vykdė valstybės informacinių išteklių valdytojų ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojų apklausas ir prašė jų pateikti atitinkamą informaciją kibernetinio saugumo klausimais. Remiantis surinkta informacija, formuluojamos nacionalinės kibernetinio saugumo būklės ataskaitos (2015 m. ir 2016 m.), teikiamos atitinkamos konsultacijos ir rekomendacijos valstybės informacinių išteklių valdytojams ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojams, pagal kompetenciją rengiami ir teikiami pasiūlymai Krašto apsaugos ministrui. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.3.4 priemonę, Vyriausybės 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas (toliau – planas). Plano 3.2 p. uždaviniui „Ugdyti kūrybiškumą, pažangius gebėjimus ir rinkos poreikius atitinkančius kibernetinio saugumo įgūdžius ir kvalifikaciją“ įgyvendinti 2019-2021 m. laikotarpiu numatytos priemonės:3.2.1. p. „sukurti Valstybės tarnautojų registro ir valstybės tarnybos valdymo informacinės sistemos modulį, skirtą valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, mokymams, tarp jų – kibernetinio saugumo“;3.2.2. p. „įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“;3.2.3. p. „atnaujinti ir plėsti saugesnio interneto ambasadorių tinklą Lietuvoje“Įgyvendinat plano 3.2 p. numatyto uždavinio priemones 2019 – 2021 m. ir vėlesniuose planavimo laikotarpiuose bus užtikrinamas kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazės kaupimas ir jos nuolatinis atnaujinimas. Priemonė įgyvendinta.


Paskirti instituciją, kuri metodiškai vadovautų gydymo įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir parengtų medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus.

Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-11-23 Nr. V-1341) Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai pavesta metodiškai vadovauti (teikti metodinę pagalbą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir rengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus. Vykdydama šią funkciją tarnyba vidaus medicininiams auditoriams teikia konsultacijas ir rekomendacijas sveikatos priežiūros paslaugų kokybei ir pacientų saugai gerinti, internete skelbia jiems aktualią informaciją. Patvirtintas patikrinimo klausimynas gydymo įstaigų vidaus medicininio audito veiklai vertinti ir rekomendacijoms teikti, tarnybos interneto svetainėje paskelbtas klausimynas gydymo įstaigų nuomonei apie tarnybos atliekamus patikrinimus gauti.Pakeistas Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašas (2019-11-15 ministro įsakymu Nr. V-1296 patvirtinta nauja aprašo redakcija): nustatyti auditavimo principai, kurių turi laikytis vidaus medicinos auditoriai; praplėstos vidaus medicininio audito funkcijos, įtraukiant diagnostikos, gydymo, slaugos protokolų, procedūrų ir kitų kokybės vadybos dokumentų taikymo įstaigoje priežiūrą, sveikatos priežiūros specialistų veiklos, susijusios su asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kokybe, vertinimą ir kt.


Praplėsti ir (ar) patikslinti ministerijos ir gydymo įstaigų vykdomų pacientų nuomonės tyrimų, apklausų turinį dėl pacientų lūkesčių identifikavimo, kuriais remiantis būtų tobulinamas sveikatos priežiūros organizavimas.

Pagal pacientų organizacijų siūlymus ministerija kasmet atliekamo visuomenės nuomonės tyrimo klausimyną papildė klausimais, leidžiančiais identifikuoti pacientų lūkesčius dėl teikiamų paslaugų. Gyventojų klausiama, kurie aspektai svarbiausi renkantis ligoninę (susidūrus su sudėtingu sveikatos sutrikimu, pavyzdžiui, miokardo infarktu), kuriuos sveikatos priežiūros aspektus reikėtų tobulinti pirmiausiai, kokiais klausimais pacientus galėtų konsultuoti slaugytojai, kokie paslaugų kokybės aspektai gyventojams yra svarbiausi ir pan. Pagal atnaujintą klausimyną 2019 m. lapkričio – gruodžio mėn. atlikta reprezentatyvi Lietuvos gyventojų nuomonės apklausa ir 2020 m. sausį ministerijai pateikti tyrimo rezultatai. Parengtas ir ministro patvirtintas (2019-09-05 įsakymu Nr. V-1047) Visuomenės nuomonės tyrimų organizavimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta tyrimų organizavimo, klausimynų sudarymo tvarka. Numatyta, kad kasmetinio tyrimo klausimyno kintamoji dalis skirta nustatyti visuomenės lūkesčius ir nuomonę konkrečiais veiklos klausimais, sudarant klausimus pagal poreikį konsultuojamasi su pacientų, medikų organizacijomis bei sociologais. Taip pat numatyta, kad į tyrimų rezultatus atsižvelgiama sudarant ir vykdant ministerijos strateginius ir metinius veiklos planus.


Siekiant apsaugoti vartotojų teisę į ekonominių interesų apsaugą ir valdyti pardavėjų ir paslaugų teikėjų nesąžiningų veiksmų riziką, stiprinti prevencinę veiklą, užtikrinant, kad planuojant pardavėjų ir paslaugų teikėjų nesąžiningų veiksmų stebėseną būtų įvertintas visų vartojimo sričių ir ūkio subjektų rizikingumas ir vykdomos stebėsenos apimtys leistų pasiekti stebėsenos tikslus.

Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba (toliau - VTAT) 2020-03-02 raštu Nr. 4E-5224 informavo, kad įgyvendindama 4 rekomendaciją, VTAT parengė bei patvirtino Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66). Taip pat VTAT atliko Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo)taisyklių (2017-03-22 direktoriaus įsakymas Nr. 1-57) pakeitimus, 8 punkte įtvirtindama, kad VTAT inicijuoja stebėseną (monitoringą) ir sudaro planuojamų tikrinti ūkio subjektų sąrašus, vadovaudamasi atlikto rizikos vertinimo rezultatais. Rizikos vertinimas atliekamas pagal VTAT direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Rekomendacija įgyvendinta laiku.


Siekiant, kad ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų pertvarkos sprendimai sudarytų prielaidas optimizuoti priežiūros funkcijų pasiskirstymą ir apimtis, imtis priemonių, kad būtų įvertinta esama situacija (kurias funkcijas naudingiau vykdytų privatus sektorius, nevyriausybinės ar kitos organizacijos, kurias būtų galima palikti savireguliacijai, kurias galėtų vykdyti tik savivaldybės, o kurias – valstybės institucijos; taip pat turėtų būti įvertinta priežiūros institucijų kuriama priežiūros našta, priežiūros institucijų priežiūros veiklai keliami tikslai ir jiems pasiekti reikalingos biudžeto lėšos ir pan.), ir, atsižvelgus į rezultatus, pateikti Vyriausybei siūlymus, pagrįstus kaštų ir naudos analize, dėl tolimesnių pertvarkos sprendimų tikslingumo ir reikalingumo.

Vyriausybei nepateikti siūlymai, pagrįsti kaštų ir naudos analize, dėl tolimesnių pertvarkos sprendimų tikslingumo ir reikalingumo. Neparengtos metodinės gairės, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.Rekomendaciją laikome neįgyvendinta  ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Siekiant užtikrinti tikslų viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo tiesioginių išlaidų priskyrimą traukinių eismo įmokai, atskirti geležinkelių paslaugų įrenginius nuo viešosios geležinkelių infrastruktūros.

Susisiekimo ministerija ir AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“ 2019 m.lapkričio 22 d. pasirašė Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio viešosios geležinkeliųinfrastruktūros turto, išskyrus jo užimamą valstybinę žemę, ir Lietuvos valstybei nuosavybės teisepriklausančių geležinkelių paslaugų įrenginių, išskyrus jų užimamą valstybinę žemę, patikėjimosutartį.


Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti prieigos teisių suteikimo tvarką, užtikrinant griežtesnę šių teisių suteikimo kontrolę.

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Įgyvendinat 5.5 rekomendaciją, numatyta įgyvendinti 2 priemones.  Įgyvendinant 1 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikta sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, revizija. Nustatyta 100 sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 2 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikus sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją, nustatė 24 tokius sudarytus teisių/rolių rinkinius („krepšelius“), kurie gali būti pašalinti neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų. i.MAS teisės / rolės buvo pašalintos. Priemonė įgyvendinta.


Siekiant tobulinti aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos teisinį reguliavimą, parengti ir įgyvendinti priemones, kurios užtikrintų šią sritį reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėseną.

Siekiant tobulinti aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos teisinį reguliavimą, įgyvendinamos priemonės, užtikrinančios šią sritį reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėseną.


Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti papildomas priemones, užtikrinančias, kad viešinimo procesas atitiktų nustatytus reikalavimus.

Įgyvendinus suplanuotas priemones, sudarytos prielaidos laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, kompleksiškai viešinti teritorijų planavimo ir žemėtvarkos dokumentų sprendinius.


Atnaujinti reikiamą sukurtų IS dokumentaciją.

Įgyvendinant rekomendaciją, buvo atnaujinta sukurtų IS dokumentacija:•patvirtintas standartizuotas sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos; privačios sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos) privalomos dokumentacijos šablonas;•sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų valdytojos, turinčios duomenų mainų sutartis dėl ESPBI informacinės sistemos naudojimo, suderino ir atnaujino sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų privalomą dokumentaciją.


Siekiant išvengti ilgalaikės žalos aplinkai, numatyti ir įgyvendinti priemones, kad pavojingomis cheminėmis medžiagomis užterštos teritorijos būtų sutvarkytos.

Siekiant išvengti ilgalaikės žalos aplinkai numatytos ir įgyvendintos priemonės cheminėmis medžiagomis užterštų teritorijų sutvarkymui. Nustatytos užterštų teritorijų valdymo reglamentavimo tobulinimo kryptys.Aplinkos ministro įsakymu patvirtintos Regioninės pažangos priemonės Nr. 02-001-06-08-03 (RE) „Sutvarkyti praeityje užterštas ir pažeistas teritorijas“ finansavimo gairės.


Siekiant tobulinti Aplinkos ministerijos ir jai pavaldžių institucijų administruojamų aplinkos apsaugos duomenų bazių (sistemų) funkcionalumą, numatyti ir įgyvendinti priemones, kurios užtikrintų tinkamą jų veikimą, kad kaupiami ir sisteminami duomenys galėtų būtų panaudojami aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės funkcijoms įgyvendinti.


Siekiant užtikrinti, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, ir remti negalinčių dirbti socialinį aktyvumą: parengti teisės aktų pakeitimus įvertinus papildomos socialinės pašalpos įsidarbinus skyrimo sąlygas ir taikymo praktiką.

2020-05-07 priimti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimai (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), kuriais supaprastinti papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijai ir sudarytos palankesnės sąlygos ją gauti (10 str. 1 d.): atsisakyta gaunamo darbo užmokesčio dydžio ribojimo („lubų“) (iki 2 minimaliųjų mėnesinių algų); atsisakyta reikalavimo, kad įsidarbinusio asmens šeimos nariai turi atitikti bent vieną iš Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme nustatytų sąlygų, kurioms esant turi teisę į piniginę socialinę paramą. Taip pat padidintas papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus dydis ir jis diferencijuotas priklausomai nuo mokėjimo trukmės (nuo 100 iki 50 proc. socialinės pašalpos, mokėtos per praėjusius 6 mėnesius iki įsidarbinimo, vidutinio dydžio). Šiais pakeitimais sudarytos palankesnės sąlygos nepasiturintiems gyventojams gauti papildomai skiriamą socialinę pašalpą įsidarbinus, didinama socialinės pašalpos gavėjų motyvacija integruotis į darbo rinką.


Išplėsti visuomenės informavimo turinį ir būdus, kuriais pacientai būtų skatinami laikytis pareigų ir įgyvendinti teises.

Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas (2019-03-28 ministro įsakymu Nr. V-371) Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašas. Jame naujai nustatyta ministerijos interneto svetainės struktūra (svetainės skyriai, poskyriai) ir administravimo atsakomybės (atsakingi padaliniai, asmenys). Siekiant identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus jos sklaidai, pacientų organizacijoms išsiųsti kvietimai teikti pasiūlymus dėl visuomenės informavimo turinio ir formos. Atsižvelgiant į juos, parengti infografikai apie pacientų teises ir pareigas, apie negalią turintiems žmonėms priklausančias paslaugas ir medicinos pagalbos priemones. Infografikai paskelbti ministerijos socialinio tinklo Facebook paskyroje, išplatinti sveikatos priežiūros įstaigoms, pacientų organizacijoms ir kt. Siekiant užtikrinti savalaikį aktualios informacijos perdavimą tikslinėms grupėms, atnaujintas ir papildytas pacientų organizacijų kontaktinių duomenų sąrašas, jais nuolat siunčiama aktuali Sveikatos apsaugos ministerijos informacija. Patvirtinus (ministro 2019-11-15 įsakymu Nr. V-1296) Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo pakeitimus, asmens sveikatos priežiūros įstaigos įpareigotos savo patalpose pacientams prieinamose vietose ir viešoje erdvėje skelbti informaciją apie pacientų teises, pareigas, priimtų įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarkos aktualią redakciją. Šių reikalavimų laikymosi priežiūrą pavesta vykdyti Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai. Reaguojant į tymų protrūkį, 2019 m. II ketv. parengtas informacinis vaizdo klipas apie skiepus ir galimybę išvengti užkrečiamų ligų plitimo, skirtas viešinti sveikatos priežiūros įstaigų turimuose ekranuose ir kitaip platinti visuomenei. Koronaviruso infekcijos metu ministerija savo Facebook paskyroje, kurią seka ir pavaldžios institucijos bei gydymo įstaigos, nuolat skelbė visuomenei aktualius infografikus ragindama jais dalintis, kad informacija pasiektų kaip galima didesnį skaičių gyventojų. Taip pat buvo parengti ir pagal poreikį išplatinti infografikai didžiausių Lietuvoje gyvenančių tautinių bendrijų kalbomis. Savanorių pagalba sukurtas interneto puslapis koronastop.lrv.lt bei vaizdo klipai, skatinantys likti namuose, saugoti save ir aplinkinius.


Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: kasmet vertinti Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį.

Kultūros ministerija, vertindama Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį, aprašė 2018 m. ir 2019 m. programos rezultatus, pateikė programos įgyvendinimo rodiklius ir įstaigų sėkmės pavyzdžius, palygino 2018 ir 2019 m. rodiklius. Vertinimo informacija paskelbta Kultūros ministerijos internetiniame puslapyje ir yra prieinama visuomenei.Ateityje ministerija programos poveikio vertinimų atlikti neplanuoja, argumentuodama tuo, kad minėta programa turėtų tapti metinės kūrybinės veiklos plano dalimi ir bus atliekami įstaigų veiklos vertinimai pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Atsižvelgiant į tai, rekomendacijos stebėsena baigiama.


Siekiant didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų rezultatyvumą, parengti ir patvirtinti specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje, ypač didelį dėmesį skiriant naujų specialiųjų kompetencijų ugdymui, ir ją įgyvendinti.

Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos


Jaunimo politikos strateginiuose dokumentuose (juose numatytuose kriterijuose) suvienodinti jaunimo amžiaus apibrėžtį taip, kaip numatyta LR Jaunimo politikos pagrindų įstatyme.

Ministerija peržiūrėjo jaunimo politikos strateginius dokumentus. Esminiai dokumentai jaunimo amžiaus tarpsnį apibrėžia taip, kaip nustatyta Jaunimo politikos pagrindų įstatyme – 14-29 metų. Dėl jaunimo amžiaus apibrėžties suvienodinimo visuose strateginiuose dokumentuose ministerija suorganizavo suinteresuotų institucijų susitikimą, kurio metu buvo nutarta, kad institucijos pagal galimybes rinks informaciją bei organizuos individualius susitikimus su atskiromis institucijomis dėl galimybės savo kompetencijos ribose rinkti duomenis apie 14-29 metų amžiaus asmenis.Tačiau atsižvelgiant į tai, kad šis jaunimo tarpsnis yra specifinis ir nevienalytis (kai jaunas žmogus būna mokiniu, studentu, kuria šeimą, dirba), taip pat į atlikto tyrimo duomenis, patvirtinančius, kad priemonės jaunimui turi būti planuojamos būtent atsižvelgiant į specifinius amžiaus tarpsnius, o ne visai tikslinei grupei iš esmės, ministerijos nuomone, suvienodinti jaunimo amžiaus apibrėžtį strateginiuose dokumentuose (tiek vykdomose priemonėse, tiek rodikliuose) netikslinga.


Turi būti užtikrintas kultūros ir meno ekspertų tarybų, komisijų poveikis / nauda padedant ministerijai formuoti politiką. Tam reikia įvertinti jų poreikį pagal Seimo, Vyriausybės, Kultūros ministerijos prioritetus, užtikrinti, kad visi įsakymai dėl darbo grupių būtų skelbiami viešai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius priimtus sprendimus.

Kultūros ministerija internetinio tinklalapio skiltyje „Komisijos ir darbo grupės“ nuo 2017 m. kovo mėn. skelbia informaciją apie sudarytas tarybas, komisijas ir darbo grupes ir ministro įsakymais patvirtintą jų sudėtį. Ministerijos kanclerio potvarkiu (2018 m. birželio 11 d. Nr. PV-10) nustatyta, kad bus viešinami galutiniai komisijų ir darbo grupių veiklos rezultatai/produktai. Ministerijos tinklalapyje skelbiamos tik kai kurių tarybų, komisijų 2018, 2019 m. veiklos ataskaitos, tačiau ataskaitose nėra informacijos apie priimtus sprendimus ir pateiktus pasiūlymus.Kadangi ministerija nesiima aktyvesnių veiksmų, kad būtų viešinami konkretūs tarybų, komisijų ir darbo grupių priimti sprendimai ir galutiniai aktualūs jų veiklos rezultatai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius patariamųjų institucijų priimtus ir jų pagrindu ministerijos patvirtintus sprendimus, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.


Siekiant tobulinti pareigūnų kvalifikacijos kėlimo procesą, didinti praktinių mokymų apimtis ir užtikrinti sąlygas pareigūnams periodiškai dalyvauti juose.

Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės - įgyvendintos. Policijos departamento duomenimis, kiekviena mokymų (kvalifikacijos tobulinimo) tema ar programa turi nustatytą tikslinę grupę. Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-12-30 įsakymu Nr. 5-V-1169 "Dėl 2022 metų policijos įstaigų darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo plano patvirtinimo" patvirtintas 2022 metų policijos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo planas. 2022 m. buvo vykdomas individualizuotas kvalifikacijos tobulinimo poreikių surinkimas, kada kiekvienas pareigūnas savitarnos modulyje, galėjo rinktis mokymus iš temų priskirtų jo vykdomoms funkcijoms. Policijos departamento duomenimis, 2023 m. bendras praktinio pobūdžio kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, Policijos įstaigose rodiklis - 74 proc. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus pasiektas pokytį matuojantis rodiklis.


Siekiant suformuoti tinkamus žmogiškuosius išteklius, kad būtų galima efektyviai nagrinėti bylas,  įvertinti teismų sistemai pavestoms funkcijoms įgyvendinti reikalingų žmogiškųjų išteklių poreikį ir priimti sprendimus dėl optimalaus teisėjų skaičiaus nustatymo ir operatyvesnio teisėjų korpuso ir jų komandos suformavimo. (Teisėjų taryba)


Atlikti Jaunimo reikalų departamentui pavestų ir faktiškai vykdomų funkcijų peržiūrą ir esant poreikiui jas patikslinti, įvertinant žmogiškųjų išteklių joms atlikti poreikį.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Jaunimo reikalų departamento darbuotojų pareigybių aprašymų ir Jaunimo reikalų departamento veiklos nuostatų analizę, lyginant su Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Jaunimo skyriaus darbuotojų pareigybių aprašymais ir veiklos nuostatais. Ministerijoje buvo atlikta struktūrinė pertvarka turėjusi įtakos jaunimo politikos srities funkcijų formavimo ir įgyvendinimo peržiūrai ir jų perplanavimui: įsteigta vyriausiojo jaunimo politikos patarėjo pareigybė, kuria siekiama užtikrinti politikos priemonių koordinavimo horizontalumą. Struktūrinė pertvarka atlikta ir Jaunimo reikalų departamente, perskirstant funkcijas, sumažinant vadovaujančių darbuotojų pozicijas. Seimui 2020-06-29 priėmus Jaunimo politikos pagrindų įstatymo Nr. IX-1871 2, 3, 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIII-3204, viešoji įstaiga Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūra išbraukta kaip jaunimo politiką formuojantis ir įgyvendinantis subjektas, o tarptautines ir Europos Sąjungos programas jaunimo srityje numatyta įgyvendinti ir (ar) administruoti jaunimo politiką įgyvendinančiai Vyriausybės įgaliota institucijai. Šiais pakeitimais pritariama Jaunimo reikalų departamento ir Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūros sujungimui ir planuojama, jog nauja įstaiga pradėtų veikti 2021-07-01.


Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti arba koordinuoti įvertinimą, remiantis ūkinių veiklų, galinčių sukelti didžiausią žalą visuomenei, nustatymu bei kaštų ir naudos analize, priežiūros funkcijas ar jų dalį, kurios galėtų būti vykdomos privataus sektoriaus, kitų organizacijų ar savivaldybių, paliktos savikontrolei, taip pat – neprižiūrimas ūkio subjektų veiklas.

Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2018 m. balandžio 9 d. įsakymu Nr.4-194 buvo sudaryta Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo galimybių įvertinimo darbo grupė, kuriai pavesta įvertinti, kurios iš Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąraše, patvirtintame LR Vyriausybės 2020-05-04 nutarimu Nr. 511, nurodytų priežiūros institucijų ir (ar) jų vykdomų funkcijų galėtų būti konsoliduojamos ir (ar) optimizuojamos. Darbo grupė įvertino konsolidavimo ir funkcijų optimizavimo galimybes septyniose prioritetinėse priežiūros srityse bei pateikė atitinkamus siūlymus, kuriuos Ūkio ministerija  aptarė su atsakingų ministerijų atstovais. Šiuose pasitarimuose priimti sprendimai ir atskirų ministerijų nuspręstos įgyvendinti (suderintos) pavaldžių priežiūros institucijų konsolidavimo ir (ar) jų funkcijų optimizavimo iniciatyvos buvo įtrauktos į ministerijos parengtą Ūkio subjektų veiklos priežiūros institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių plano projektą. 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime Vyriausybė pritarė pateiktam Planui.AAI 2020 m. atliko rekomendacijų įgyvendinimo auditą „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“, kurio rezultatai parodė, kad įgyvendinant audito rekomendacijas ir priimant konsolidavimo sprendimus jie nepakankamai buvo pagrįsti priežiūros kaštų ir naudos analize, sukeliamos priežiūros naštos vertinimu, dėmesys kreiptas į institucijų skaičiaus mažinimą, o ne į priežiūros funkcijų peržiūrėjimą. Konsolidavimo plane nenumatytas priežiūros funkcijų perdavimas savivaldai ar verslo savikontrolei.


Tam, kad mažėtų valstybės biudžeto lėšų poreikis smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti, reikėtų panaudoti visas galimybes padidinti teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dalį specialioje šio fondo programoje.

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija

2017-09-28 Baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL). 2019-06-27 Seimas priėmė Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 42, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 55, 67, 70, 71, 74, 75, 85, 92 ir 243 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuriame įtvirtinta galimybė kartu su bausme (išskyrus baudą) skirti baudžiamojo poveikio priemonę - įmoką į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taip pat šią priemonę taikyti ir juridiniams asmenims (tik su veiklos apribojimo bausme). Po atliktų pakeitimų ir Teisingumo ministerijai sustiprinus paskitų įmokų išieškojimo kontrolę per 2017 m. - 2019 m. didėjo teismo paskirtų ir išeiškotų įmokų dalis (2017 m. paskirta 425,5 tūkst. Eur, sumokėta 363 tūkst. Eur, 2018 m. paskirta 833,9,5 tūkst. Eur, sumokėta 655,5 tūkst. Eur, 2019 m. paskirta 761,6, sumokėta 628,5 tūksr. Eur), nurodytu laikotarpiu teismo paskirtos įmokos fonde sudarė apie 90 proc., iki audito atlikimo (2013-2015 m.) teismo paskirtų įmokų dalis fonde sudarydavo vidutiniškai apie 26 proc. Atitinkmai 2017-2019 m. mažėjo valstybės biudžeto lėšų dalis, panaudota smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti: 2017 m. valstybės biudžeto lėšos sudarė apie 61 proc. (iš valstybės biudžeto kompensuota 437,6 tūkst. Eur., iš fondo - 279,7 tūkst. Eur), 2018 m. - apie 24 proc. (iš valstybės biudžeto kompensuota 178,3 tūkst. Eur., iš fondo - 550,7 tūkst. Eur), 2019 m. ir 2020 m. I pusm. valstybės biudžeto lėšos smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti nebuvo naudojamos – visa žala kompensuota iš teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą – ir lėšų, gautų regreso tvarka.