Kartą per metus vaikų sveikatos stiprinimo klausimus svarstyti Valstybinėje sveikatos reikalų komisijoje prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės.

Valstybinės sveikatos reikalų komisijos prie Vyriausybės posėdis įvyko 2023-12-05. Sveikatos apsaugos ministerija pristatė stebimas vaikų nutukimo augimo tendencijas, problemas ir galimus jų sprendimo būdus; Krašto apsaugos ministerija pristatė šaukiamojo amžiaus jaunuolių tinkamumo karo tarnybai pagal sveikatos būklę analizę; Susisiekimo ministerija – moksleivių fizinio aktyvumo skatinimo problemas; Žemės ūkio ministerija – ekologiškų  ir nacionalinės maisto kokybės sistemos produktų vartojimo skatinimą vaikų ugdymo įstaigose. Pateikti siūlymai: švietimo sektoriui ir savivaldos institucijoms aktyviau burti partnerius vietinėje aplinkoje ir juos skatinti įsitraukti į mokyklų bendruomenių sveikatinimo procesus, parengti projekto „Dviračiu į mokyklą“ programą, kurią galėtų įgyvendinti savivaldybių administracijos, stiprinti vaikų ir jaunuolių pilietiškumą, švietimą sveikos gyvensenos, psichikos sveikatos klausimais, skatinti fizinį aktyvumą ir tobulinti informacines sistemas, kad būtų prieinamesni duomenys apie tikrinamų asmenų sveikatos būklę, įvertinti galimybes maistą vaikams gaminti iš kokybiškesnių žaliavų ir pateikti veiksmų planą, kaip tai įgyvendinti. Valstybinės sveikatos reikalų komisija nutarė, kad siūlymus pateikusios institucijos ekspertiniame lygmenyje organizuos susitikimus, detalizuos veiksmus siūlymams įgyvendinti ir pristatys sprendimus kitame Komisijos pasitarime.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas  savarankiškosioms funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingo nekilnojamojo turto būtų atsisakyta teisės aktų nustatyta tvarka.

Klaipėdos r. savivaldybės taryba 2021-09-30 sprendimu Nr. T11-285 ir 2021-12-23 sprendimu Nr. T11-336 dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo pripažino netinkamais (negalimais) naudoti valstybei nuosavybės teise priklausančius ir Klaipėdos r. savivaldybės administracijos Dovilų seniūnijos patikėjimo teise valdomus nekilnojamojo turto objektus, esančius Lašupio g. 4, Doviluose: pastatą-tvartą (unikalus Nr. 5593-5002-7024, 126 kv. m), pagalbinio ūkio paskirties pastatą-ūkinį pastatą (unikalus Nr. 5593-5002-7035, 15,2 kv. m), pagalbinio ūkio paskirties ½ dalį kitų inžinerinių statinių-kiemo statinių (unikalus Nr. 5593-5002-7079) ir sutiko juos perduoti VĮ Turto bankui valdyti, naudoti ir disponuoti juo patikėjimo teise, siekiant jį nurašyti, išardyti ir likviduoti arba nurašyti ir likviduoti. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-29 nutarimu Nr. 704 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo ir perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise“ minėtas turtas 2022-07-20 turto perdavimo-priėmimo aktu Nr. TP14-120 perduotas VĮ Turto bankui.


Įvertinus ataskaitų rezultatus, identifikavus eilių susidarymo priežastis, parengti ir įgyvendinti eilių mažinimo priemonių planą.

Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinusi Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos suformuotų ataskaitų rezultatus, atlikusi paslaugų prieinamumo, vartojimo ir pacientų srautų analizę, parengė ir sveikatos apsaugos ministras 2023-08-23 įsakymu Nr. V-933 patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonių planą 2023–2024 m. Įgyvendinant 2023 m. numatytas priemones: tobulinama E. sveikatos IS, sudarytos teisinės sąlygos, leidžiančios gydymo įstaigoms vietoj individualaus elektroninio parašo naudoti įstaigos e. spaudą, funkcionalumas pradėtas įgyvendinti Santaros klinikose; sprendžiant sveikatos priežiūros specialistų poreikio patenkinimo klausimus suplanuota 2024–2025 m. m. padidinti sveikatos sistemos specialistų rengimo valstybinį užsakymą, pateikti siūlymai Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai kiek didinti valstybės finansuojamų profesinio mokymo programų, studijų ir rezidentūros studijų vietų skaičių mokymo įstaigose pagal studijų rūšis, prioritetas skiriamas šiuo metu labiausiai trūkstamų specialistų – šeimos  gydytojų, slaugytojų, slaugytojų padėjėjų, gydytojo odontologo padėjėjų – parengimui; mažinama administracinė našta gydytojams – nuo 2024-01-01 supaprastintos siuntimo į Neįgalumo darbingumo nustatymo tarnybą ir neįgaliųjų techninių pagalbos priemonių išrašymo tvarkos; skirtos PSDF lėšos ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių laukimo eilė didžiausia, apimtims didinti; plečiamos psichiatrijos, ambulatorinės slaugos namuose ir kitos paslaugos; padidintos asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazinės kainos; įgyvendinamos kitos suplanuotos priemonės.


Inicijuoti pasirinktų priemonių parengimą ir įgyvendinimo pradžią.


Parengta turto būklės vertinimo atlikimo tvarka ar metodika pagal kurią kasmet būtų atliekamas valdytino turto būklės vertinimas ir remiantis jo rezultatais būtų planuojami remonto ar atnaujinimo darbai.


Parengti teisės aktų projektus panaikinančius šiuos neatitikimus.

Atlikta Sveikatos draudimo įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų peržiūra. Sveikatos draudimo įstatyme nuo 2018-01-01 įtvirtintas medicinos priemonių (prietaisų), būtinų pacientų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuomos išlaidų kompensavimas privalomojo sveikatos biudžeto lėšomis. Patikslinti sveikatos apsaugos ministro įsakymai (2019-10-31 Nr. V-1246, Nr. V-1247 ir Nr. V-1248), kuriuose reglamentuota, kad už plaučių transplantacijos bei širdies ir plaučių komplekso transplantacijos paslaugas apmokama ne faktinėmis kainomis, o vadovaujantis sveikatos apsaugos ministro 2015-12-30 įsakymu Nr. V-1566 „Dėl Sprendimų dėl labai retų žmogaus sveikatos būklių gydymo išlaidų kompensavimo priėmimo tvarkos aprašo ir šių išlaidų kompensavimo komisijos darbo reglamento patvirtinimo“. Taip pat 2021-02-22 įsakymu Nr. V-350  „Dėl kai kurių Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymų pripažinimo netekusiais galios“, kuriuo pripažinti netekusiais galios 50 sveikatos apsaugos ministro įsakymų.


Iki einamųjų metų pabaigos peržiūrėti ir esant poreikiui atnaujinti planą, registruoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones.


Atlikti viešuosius pirkimus, sudaryti sutartį dėl BPC informacinės sistemos atnaujinimo, įdiegti ir ištestuoti atnaujintą informacinę sistemą

BPC 2024-09-23 pasirašė sutartį Nr. F11-67 su Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra (buvusi IVPK) dėl galimybės naudotis valstybės duomenų centro (VDC) infrastruktūra ("debesijos" paslaugos). Buvo derinami techniniai poreikiai ir VSSA galimybės. BPCIS programinės įrangos atnaujinimo paslaugas teikianti įmonė vykdo darbus su programinės įrangos gamintoju, suformuoti užsakymai testinės aplinkos  suteikimo BPCIS programinės įrangos įdiegimui į VDC serverius. Programinės įrangos testavimas numatytas 2025 m antroje pusėje.


Atlikti Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo teisinio reguliavimo stebėseną. Atsižvelgus į rezultatus, priimti sprendimą tobulinti teisinį reguliavimą.

Kadangi Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo nuostatos neaktualios ir praktikoje netaikomos, jis Seimo 2019-11-14 nutarimu Nr. XIII-2526 pripažintas netekusiu galios. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ėmėsi veiksmų tobulinti teisinį reglamentavimą (detalesnė informacija pateikta priemonėje „Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų ar Valstybinio socialinio draudimo įstatymuose apibrėžti socialinės apsaugos sistemos ir atskirų valstybinio socialinio draudimo rūšių principus ir jų taikymo apimtį, siekiant atskirti valstybinio socialinio draudimo ir socialinės paramos dalis“).


Nesant galimybės didinti nesubalansuotų socialinio draudimo įmokų tarifus, kreiptis į Finansų ministeriją dėl galimybės nuo 2019 m. sausio 1 d. valstybės biudžeto lėšomis finansuoti socialinio draudimo įmokomis nepadengiamų atitinkamų socialinio draudimo išmokų išlaidas.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2018-10-15 raštu Nr. (23.4-55) SD-5421 kreipėsi į Finansų ministeriją su prašymu skirti papildomų lėšų socialinio draudimo įmokomis nepadengiamų motinystės bei nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų draudimo rūšims subalansuoti. Finansų ministerija nurodė, kad 2019 m. to padaryti nėra galimybės ir pažymėjo, kad, esant lėšų trūkumui tam tikros socialinio draudimo rūšies išlaidoms padengti, jų finansavimas turėtų būti užtikrintas, pirmiausia, perskirstant įmokų tarifų dydžius kitoms draudimo rūšims. Šios priemonės įgyvendinimo priežiūra baigta, o kaip sprendžiamas socialinių draudimo rūšių pajamų ir išmokų subalansavimas bus nurodyta prie priemonės „peržiūrėti visų socialinio draudimo įmokų tarifus, išanalizuoti atskirų socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo galimybes ir pateikti siūlymus Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetui, Vyriausybei“.


Parengti ir išbandyti pedagogų poreikio prognozavimo įrankį.

Bendradarbiaujant su Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centru (nuo 2019-08-06 Vyriausybės strateginės analizės centras) parengtas Pedagogų poreikio prognozavimo modelis, pristatyti (2018-06-28) rezultatai: pedagogų poreikio darbo rinkoje prognozės.


Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą.


Pradedant rengti pasiūlymus Finansų ministerijai dėl regioninės plėtros finansavimo šaltinio programavimo dokumento projekto, organizuoti diskusijas 10 regionų.


Vykdyti projekto rizikų valdymo plano įgyvendinimą ir stebėseną: kasmet atnaujinti planą ir jame registruoti pasireiškusias rizikas bei jų valdymo priemones.

2025-01-31 įsigaliojo 2017 m. birželio 27 d. sudarytos koncesijos sutarties tarp Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos, Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcijos, UAB „Picukė", UAB „Palūšės turas" nutraukimas.


Peržiūrėti ir įvertinti strateginio veiklos plano stebėsenos rodiklius, numatant ambicingesnius rodiklius dėl profesinės karo tarnybos karių pasitenkinimo tarnybos sąlygomis ir kariūnų priėmimo į Lietuvos karo akademiją.


Nusprendus neatsisakyti tokios socialinio draudimo įmokų lėšų panaudojimo galimybės, parengti ir teikti derinti LR Vyriausybei Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, jame aiškiai apibrėžti iš Valstybinio socialinio draudimo fondo lėšų apmokamų papildomų išlaidų sąvoką ir (ar) jų baigtinį sąrašą.

2017-12-05 Seimas priėmė Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 3, 8, 10, 11, 12, 13, 19, 25, 35 ir 40 str. pakeitimo įstatymą Nr. XIII-823, kurio 1 str. patikslino valstybinio socialinio draudimo sąvoką: „Valstybinis socialinis draudimas – valstybinės socialinės apsaugos sistemos dalis, kurios priemonėmis visiškai ar iš dalies kompensuojamos apdraustiesiems asmenims ir įstatymų nustatytais atvejais jų šeimų nariams dėl draudžiamųjų įvykių prarastos darbo pajamos arba įstatymų nustatytais atvejais šioje dalyje nurodytiems asmenims išmokamos įstatymų nustatyto dydžio išmokos“. Teisės aktuose aiškiai neapibrėžus valstybinio socialinio draudimo rūšių principų ir jų taikymo apimties, sudaromos sąlygos fondo lėšomis mokėti socialinės paramos požymių turinčias išmokas, kurios nustatytos kituose įstatymuose (pvz.: Ligos ir motinystės socialinio draudimo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo). Šios priemonės įgyvendinimo priežiūra tęsiama prie rekomendacijos „Siekiant sukurti valstybinį socialinį draudimą ir socialinę paramą (iš valstybės biudžeto) jungiančią socialinės apsaugos sistemą, atlikti teisinio reguliavimo stebėseną, vertinant Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo aktualumą ir jo reikalingumą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, inicijuoti reikiamus teisinio reglamentavimo pokyčius, kad būtų apibrėžta socialinės apsaugos sistema, socialiniam draudimui ir (ar) atskiroms jo rūšims būdingi principai“.


Iki einamųjų metų pabaigos gauti informaciją iš privataus subjekto (koncesininko) apie Nacionalinio visuomenės sveikatos centro atliktus patikrinimus ir jų rezultatus. Esant nustatytoms neatitiktims, teikti įpareigojimą ir jo įgyvendinimo terminus dėl nustatytų neatitikčių pašalinimo.

Nacionalinio visuomenės sveikatos centro prie sveikatos apsaugos ministerijos Kauno departamento pateiktame akte Nr.(2-12 4.80 Mr)PA-3200 patvirtinta, kad nustatyti trūkumai yra pašalinti.


Atsižvelgiant į tai, jog 2017 m. I-II ketvirtį buvo atlikta fondų, tarp jų ir valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo analizė ir į tai, kad 2017 m. rugsėjo 21 d. raštu Nr. (6.3-01)-6K-1705760 buvo kreiptasi į Energetikos ministeriją dėl šio fondo kaip viešojo sektoriaus subjekto atskirų finansinių ataskaitų sudarymo poreikio, tolimesni veiksmai būtų:1. Įvertinti Energetikos ministerijos pateiktus argumentus dėl fondo atskirų ataskaitų poreikio ir pasiūlymus dėl teisės aktų tobulinimo.  2. Esant Energetikos ministerijos pritarimui, inicijuoti teisės aktų pakeitimus.

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas likviduotas. Fondo 2020 m. lėšų sąmatos vykdymo ataskaita, jos aiškinamasis raštas ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatytas finansinių ataskaitų rinkinys nebus rengiami.


Įdiegti buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas atliekančių darbuotojų užduočių ir darbo krūvių valdymo sistemą.

Įdiegta Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro (NBFC) darbuotojų užduočių ir darbo krūvių analizės informacinė sistema. Sistemoje pildomas personalo administravimo ir finansinės apskaitos ir darbo užmokesčio apskaitos tvarkymo funkcijas atliekančių darbuotojų darbo krūvių fiksavimas (matavimas), formuojamos personalo administravimo ir finansinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių matavimo ataskaitos.Siekiant sukurti metodinį darbo krūvių matavimo reguliavimą, patvirtintas NBFC Personalo administravimo, Darbo užmokesčio apskaitos ir Finansinės apskaitos departamentų darbuotojų, atliekančių personalo administravimo, darbo užmokesčio apskaitos ir finansinės apskaitos tvarkymo funkcijas, darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas, papildant darbo užmokesčio apskaitos ir finansinės apskaitos departamentų darbuotojų darbo krūvio matavimo nuostatomis (NBFC direktoriaus 2024-05-20 įsakymas Nr. V-219).


Peržiūrėti ir patikslinti finansų ministro 2021-06-28 įsakymu Nr. 1K-227 „Dėl Strateginio valdymo metodikos taikymo“ patvirtintų Plėtros programos pažangos priemonės aprašo ir Plėtros programos pažangos priemonės pagrindimo aprašo formų pildymo instrukcijas, papildant klausimais dėl subsidijų suderinimo su finansinėmis priemonėmis.


Priimti atitinkamus teisės aktus dėl laboratorijų tinklo tinkamo optimizavimo (pardavimo, sujungimo ar likvidavimo)

Teisingumo ministras 2019-06-27 įsakymu Nr. 1R-208 sudarė darbo grupę teismo ekspertizių funkcinio konsolidavimo galimybėms įvertinti. Teisingumo ministerija 2019-11-04 raštu Nr. (1.18E) 7R-6627 Vyriausybei pateikė minėtos darbo grupės išvadas, kuriomis, siekiant efektyviau ir racionaliau naudoti turimus resursus, buvo pasiūlyta perskirstyti besidubliuojančius ekspertinius tyrimus tarp teismo ekspertizės įstaigų (nustatyta, kad 21 tos pačios rūšies ekspertinį tyrimą atliko kelios teismo ekspertizės įstaigos). Įgyvendinus darbo grupės pasiūlymus, nuo 2022-01-01 ekspertiniai tyrimai tarp teismo ekspertizės įstaigų nesidubliuoja (15 besidubliavusių tos pačios rūšies ekspertinių tyrimų buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų iš esmės ir atliekami tik vienoje įstaigoje; tos pačios rūšies ekspertiniai tyrimai, atliepiant užsakovų poreikius, buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų pagal užsakovus arba pagal tyrimų objektus).Vyriausybė 2017-06-14 pasitarimo protokolu Nr. 25 pritarė VĮ „Pieno tyrimai“ pertvarkyti į UAB „Pieno tyrimai“, o nuo 2019-07-01 įvykus bendrovės reorganizacijai, prijungta UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“.Žuvininkystės tarnybos prie ŽŪM Vidaus vandenų ir akvakultūros skyriaus Žuvų ligų ir vandens tyrimų poskyrio (laboratorijos) optimizavimas atliktas vykdant ŽŪM projektą „Žuvininkystes tarnybos veiklos optimizavimas“ ir tarnybos centrinis padalinys perkeltas į Klaipėdą, optimizuotos teritorinių padalinių funkcijos ir atlikti kiti funkcijų optimizavimo veiksmai.Įgyvendinant XVIII Vyriausybės programos, kuriai pritarta Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatas dėl visuomenės sveikatos stiprinimo bei nacionalinių visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų tinklo optimizavimo, sudaryta darbo grupė pateikti pasiūlymus dėl Nacionalinės visuomenės sveikatos priežiūros laboratorijos veiklos optimizavimo, sudarant prielaidas efektyviau organizuoti veiklą.Vyriausybės kanceliarijos 2023-03-30 pateiktais duomenimis, įvertinus dabartinę situaciją, nustatyta, kad valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos laboratorijos ir (arba) jų teikiamos paslaugos jau yra optimizuotos ir (arba) šiuo metu yra optimizuojamos, todėl atskiras (centralizuotas) laboratorijų tinklo optimizavimo planas nebus rengiamas ir teikiamas Vyriausybei.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą: numatyti, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (grupė/komanda).


Pasirengti projektų valdymo politiką ir projektų valdymo procesą


Blogiausiai prognozuojančių asignavimų valdytojų prognozavimo rezultatų analizė, rekomendacijų kaip gerinti prognozavimo veiklą atnaujinimas, prognozavimo veiklos kontrolė, stebėsena ir veiklos vertinimas.

Nuo 2020-07-01 įsigaliojo naujos Valstybės piniginių išteklių srautams prognozuoti skirtos informacijos teikimo taisyklių (2011-08-11, Nr. 1K-275) ir Valstybės biudžeto lėšų išdavimo iš valstybės iždo sąskaitos taisyklių (2000-07-21, Nr. 195) redakcijos. Šie teisės aktai reglamentuoja informacijos, skirtos valstybės piniginių išteklių srautų prognozėms rengti, teikimą Finansų ministerijai, mokėjimų paraiškų rengimo ir teikimo tvarką, lėšų prognozavimą ir išmokėjimo kontrolę. Įsigaliojus naujoms redakcijoms, asignavimų valdytojai asignavimų poreikio prognozes Finansų ministerijai pradėjo teikti pagal naują modelį. Išanalizavus Finansų ministerijos prognozių duomenis, pastebima, kad patikslinta prognozavimo tvarka turėjo teigiamos įtakos valstybės piniginių išteklių srautų prognozavimo tikslumui – prognozės tapo tikslesnės.


Įdiegti pastatų incidentų valdymo bei paslaugų kokybės valdymo IT sistemą.

VĮ Turto bankas, siekdamas užtikrinti didesnį turto naudotojų užklausų sprendimo efektyvumą bei spartą, įdiegė „Operatyvinę trikčių registravimo sistemą (OTRS)“, o 2020-07-01 pradėjo diegti papildomą turto naudotojų aptarnavimo funkciją, kuri pradėjo pilnai veikti 2020 m. spalio mėnesio pabaigoje. Pagal 2021-01-22 pateiktą informaciją, 2020 m. II pusmečio vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 13 procentinių punktų geriau nei 2020 m. I pusm. Įgyvendinimo būklę vertinsime VĮ Turto bankui pateikus vartotojų pasitenkinimo rodiklį (NPS) už 2021 m. I pusmetį.


Įsigaliojus nurodytų įstatymų pakeitimo įstatymams pakeisti Vyriausybės nustatytą atlygio skaičiavimo teisinį reguliavimą.

2020-11-10 Finansų ministro įsakymu  Nr.1K-357 ir 2020-11-25 įsakymu Nr.1K-386 patvirtintos Centralizuotai valdyti perduoto administracinės paskirties ir kito kartu perduoto valstybės nekilnojamojo turto nuomos mokesčio apskaičiavimo taisyklės bei su jomis susijęs VĮ Turto banko sąnaudų priskyrimo vykdomoms veikloms tvarkos aprašas. Taisyklėse nuomos mokestis sudaromas iš trijų dedamųjų: VĮ Turto bankui mokamas atlygis (0,41 Eur/kv. m.), nekilnojamojo turto vertės palaikymo įmokos (vid. 1,51 Eur/kv. m.) ir nekilnojamojo turto atnaujinimo dedamoji.


Modifikuoti VTIPS funkcionalumus, praplečiant į sistemą suvedamų sąnaudų apimtis.

2021-07-21 įgyvendintas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas. Projekto metu valstybės nekilnojamojo turto valdytojams sukurta patogesnė forma pateikti metinius duomenis apie sąnaudas, likutines vertes ir kt. į VTIPS. Taip pat turto valdytojams sukurta ataskaita, rodanti, ar jų sąnaudos yra didesnės/mažesnės už kitų institucijų. Ši ataskaita padės turto valdytojams identifikuoti neefektyviai valdomus pastatus, patalpas bei išvengti techninių klaidų. Modifikuoti VTIPS funkcionalumai, leidžiantys į sistemą suvesti darbo užmokesčio sąnaudas.


Nustatyti VĮ Turto banko teikiamų turto valdymo ir priežiūros paslaugų vertinimo rodiklius.

Finansų ministerija 2019-02-14 ministro įsakymu Nr. 1K-49 patvirtino valstybės valdomų įmonių 2019-2021 metais planuojamų pasiekti pagrindinės veiklos rodiklius. VĮ Turto banko patvirtintas rodiklis (NPS indeksas) - vartotojų pasitenkinimo teikiamomis VĮ Turto banko paslaugomis didėjimas (2020 m. NPS siektinas rodiklis - 9, 2021 - 19, 2022 - 29). Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm.


Bus parengta individualios mokinio pažangos vertinimo metodika, kurioje pateikti formuojamojo ugdymo principai, kriterijai ir pavyzdžiai, kaip mokytojai vertina mokinio pažangą, o mokyklos administracija užtikrina, kad mokyklos mokinio individualios pažangos vertinimo sistemoje įsitrauktų ir dalyvautų mokinių tėvai (globėjai ir rūpintojai) vadovaujantis Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašu ir bendraisiais ugdymo planais.

Parengtas metodinis leidinys „Formuojamasis vertinimas - mokinio individualiai pažangai skatinti“, kuriame yra pateiktos mokinių individualios pažangos  stebėjimo strategijos ir rekomendacijos, kita metodinė medžiaga, analizuojama, kaip susitarimai mokykloje gali padėti siekti individualios pažangos, aptartas tėvų vaidmuo mokinio pažangai. Sukurtas įrankis bendrųjų gebėjimų vertinimui ir  individualiai pažangai įsivertinti (Erasmus projektas).Ministerijos 2020 m. pradžioje įvykdytos mokyklų apklausos duomenimis, visos apklausoje dalyvavusios mokyklos patvirtino, kad turi tvarkas dėl mokymosi pasiekimų ir pažangos stebėsenos ir vertinimo. Tačiau ministerijos užsakymu atliktas Vaiko individualios pažangos stebėjimo ir vertinimo bendrojo ugdymo mokyklose tyrimas rodo, kad dar reikia gilinti išmanymą apie individualios pažangos vertinimą mokyklose.Mokinių individualios pažangos stebėjimo rodikliai nenustatyti.


Iki 2020 m. rugsėjo 30 d. įstaigoms, kurios  pajamas už suteiktas apgyvendinimo paslaugas registruoja prie pagrindinės veiklos pajamų, bus išsiųstas oficialus raštas dėl šių pajamų registravimo ir pergrupavimo prie kitos veiklos pajamų / bus vykdoma 2020-12-31 duomenimis finansinių ataskaitų rinkinių papildoma stebėsena dėl suteiktų apgyvendinimo paslaugų pajamų pripažinimo.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija jos konsoliduojamųjų įstaigų grupės įstaigoms 2020-09-30 raštu nurodė vienodai taikyti teisės aktus, reglamentuojančius pajamų ir sąnaudų pripažinimą, taip pat jas informavo, kad bus vykdoma papildoma šių pajamų pripažinimo stebėsena. Minėtos įstaigos atliko pajamų ir sąnaudų pergrupavimą ir priskyrė sumas, uždirbtas ir patirtas vykdant ne pagrindinę veiklą, prie kitos veiklos pajamų ir sąnaudų. Iš pagrindinės į kitą veiklą 2020 m. viso buvo pergrupuota 10 777 545,32 Eur pajamų ir 9 426 543,81 Eur sąnaudų.


Patikslinti Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašą, patvirtintą sveikatos apsaugos ministro 2019-09-18 įsakymu V-1068 „Dėl Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašo patvirtinimo“.

Sveikatos apsaugos ministro 2024-10-25 įsakymu Nr. V-1033 pakeistas Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašas, patvirtintas ministro 2019-09-18 įsakymu Nr. V-1068.


Išanalizuoti Lietuvos statistikos departamento naudojamus duomenų šaltinius, skaičiuojant valstybės skolą, ir, esant būtinumui, teikti parengtus Finansų ministerijos duomenis, nustatyti jų pateikimo būdus ir periodiškumą.

Iki 2017 m. Finansų ministerija sudarydavo ir Seimui teikdavo valstybės skolos ataskaitas (Valstybės skolos įstatymas, 1996-08-22 Nr. I-1508). Nuo 2017 m. vienintelė institucija, atsakinga už valdžios sektoriaus skolos apskaičiavimą ir duomenų platinimą, yra Lietuvos statistikos departamentas (Vyriausybės 1997-06-02 nutarimas Nr. 537). Pagal patvirtintas formas valdžios sektoriaus subjektai pateikia duomenis apie sudarytus sandorius, iš kurių kyla skoliniai įsipareigojimai. Savivaldybės tokius duomenis pateikia atnaujintose savivaldybių skolinių įsipareigojimų ataskaitose (finansų ministro 2020-01-22 įsakymas Nr. 1K-8). Iki 2018 m. galiojusi šios ataskaitos forma (finansų ministro 2016-05-18 įsakymas Nr. 1K-185) sudarydavo sąlygas duomenų dubliavimui: Lietuvos statistikos departamentas duomenis apie savivaldybių sandorius, sudarytus su pinigų finansų institucijomis, neturėdamas galimybės jų atskirti, įtraukdavo ir iš savivaldybių skolinių įsipareigojimų ataskaitų, ir iš Lietuvos banko parengto pinigų finansinių institucijų balanso (Lietuvos banko valdybos 2014-02-13 nutarimas Nr. 03-27). Atlikus ataskaitos formos pakeitimus (finansų ministro 2018-03-15 įsakymas Nr. 1K-114),  savivaldybės turi galimybę atskirti sandorius, sudarytus su pinigų finansų institucijomis, todėl apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą jie netraukiami du kartus. Valdžios sektoriaus subjektai duomenis apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus Lietuvos statistikos departamentui pateikia investicijų statistinėse ataskaitose KS-02 (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2020-01-13 įsakymas Nr. DĮ-16, nuo 2021-03-01 įsigalios 2020-12-30 įsakymas Nr. DĮ-406). Šis duomenų šaltinis pradėtas naudoti apskaičiuojant 2017 m. skolą (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2017-01-26 įsakymas Nr. DĮ-32, galiojo iki 2019-03-01). Ataskaitą ėmus naudoti kaip duomenų šaltinį, pildyti ją turėdavo tik biudžetinės įstaigos. Nuo 2019 metų ją turi pildyti visi valdžios sektoriaus subjektai (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2018-11-28 įsakymas Nr. DĮ-252, galiojo iki 2020-03-20). Taigi, galiojantis teisinis reglamentavimas, kuriame patvirtintų formų duomenys yra naudojami ir apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą, išsprendžia duomenų apie sandorius su pinigų finansinėmis institucijomis dubliavimo ir valdžios sektoriaus subjektų duomenų apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus nepateikimo problemą.


Parengti rekomendacijas viešojo sektoriaus subjektams dėl vidaus kontrolės priemonių inventorizacijos, susiejant institucijos ar įstaigos veiklas su vidaus kontrolės priemonėmis ir jų poveikiu finansinių ataskaitų straipsniams.

Finansų ministerija parengė ir 2018-12-21 išsiuntė raštą Nr. (19.1E)-6K-1806887 „Dėl veiklų peržiūros ir vidaus kontrolės stiprinimo“, kuriuo pateikė viešiesiems juridiniams asmenims rekomendacijas dėl vidaus kontrolės priemonių peržiūros (inventorizacijos), susiejant institucijos ar įstaigos veiklas su vidaus kontrolės priemonėmis ir jų poveikiu finansinių ataskaitų straipsniams (t. y. pasiūlė viešiesiems juridiniams asmenims atlikti vykdomų veiklų rizikos vertinimą, nustatyti rizikos veiksnius, kurie gali turėti neigiamą poveikį jų rengiamų finansinių ataskaitų straipsniams, atlikti peržiūrą ir imtis priemonių).


Siekiant sustiprinti vidaus kontrolės procesus ir jų veiksmingumą, parengti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriame nustatyti:• tarptautiniu mastu pripažintos gerosios praktikos rekomenduojamus efektyvios viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistemos principus, nurodyti sistemos elementus ir jiems keliamus tikslus;• institucijos vadovo pareigą parinkti vidaus kontrolės sistemos politiką, pritaikytą konkrečiai institucijai, atlikti sistemos analizę, apimančią visus elementus ir kad vadovas deklaruotų prisiimtą atsakomybę už sistemos kūrimą ir tobulinimą.

Nuo 2020-01-01 įsigaliojusioje Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo redakcijoje (nauja redakcija išdėstytas 2019-07-11 įstatymu Nr. XIII-2312) reglamentuotas visas vidaus kontrolės mechanizmas  - t. y. vidaus kontrolė suprantama kaip viešojo juridinio asmens rizikos valdymui jo vadovo sukurta kontrolės sistema.


Kasmet vykdyti pastatų/patalpų naudotojų apklausą siekiant nustatyti turto naudotojų pasitenkinimo paslaugomis lygį.

Finansų ministerijos ir VĮ Turto banko 2019-2021 m. strateginių veiklos planų projektuose yra nustatytas VĮ Turto banko veiklos vertinimo rodiklis - administracinės paskirties VNT naudotojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis. VĮ Turto bankas kas ketvirtį parengia ir išsiunčia institucijoms ir įstaigoms VNT naudotojų apklausos anketas. Įvertinus apklausos rezultatus ir nustačius pradinį pastatų/patalpų naudotojų pasitenkinimo teikiamomis VĮ Turto banko paslaugomis lygį, kasmet siekiama šio rodiklio augimo. Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm.


Modifikuoti VTIPS funkcionalumus, sistemoje įdiegiant suvedamų duomenų patikimumą galinčias užtikrinti kontrolės priemones.

2021-07-21 įgyvendintas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas. Pakeitus VTIPS analitinę platformą iš Oracle BI į Qlik, sukurtos ataskaitos, leidžiančios, subjektams, teikiantiems duomenis (VTIPS duomenų teikėjams), užtikrinti suvedamų duomenų į šią sistemą patikimumą. Sukurtos ataskaitos, leidžia VTIPS duomenų teikėjams pasitikrinti, ar į šią sistemą suvesti duomenys yra teisingi, o identifikavus koreguotinų duomenų atvejus, juos galima koreguoti ir pakartotinai pateikti į VTIPS. Duomenis VTIPS galima koreguoti pagal poreikį (tiek kartų, kiek reikia), iki duomenų apie valstybės turtą pateikimo laikotarpio pabaigos.


Parengti ir pateikti Seimui svarstyti Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo pakeitimo įstatymą ir jame nustatyti valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybėms tvarką ir sąlygas.

Vyriausybės 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 patvirtintas Valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarkos aprašas, kuriame nustatyti valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybėms kriterijai ir tvarka. Savivaldybės, teikdamos prašymus dėl valstybės nekilnojamojo daikto perdavimo savivaldybės nuosavybėn, turi nurodyti: savivaldybės savarankiškąją funkciją, kuriai įgyvendinti jis yra tinkamas naudoti; motyvuotai pagrįsti būtinybę šį turtą perimti ir jį naudoti pagal paskirtį savivaldybės savarankiškajai funkcijai įgyvendinti; nurodyti lėšų, reikalingų valstybės nekilnojamajam daiktui pagerinti, atnaujinti, pertvarkyti, rekonstruoti ir (arba) jam panaudoti pagal nurodytą savivaldybės savarankiškąją funkciją, poreikį ir jų skyrimo galimybes. Valstybės turto valdytojas arba centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, vertindamas savivaldybės prašymą, turi išanalizuoti,  ar savivaldybė nėra įtraukusi į Viešame aukcione parduodamo savivaldybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašą, taip pat nėra išnuomojusi ar perdavusi panaudos pagrindais subjektams, kurie  nėra laikomi viešojo sektoriaus subjektais, savivaldybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų, esančių toje pačioje savivaldybės teritorijoje, kurioje yra prašomas perduoti valstybės nekilnojamasis daiktas ir kurių naudojimo paskirtis atitinka prašomo perduoti valstybės nekilnojamojo daikto naudojimo paskirtį. Priimti pakeitimai sudaro prielaidas tik esant būtinybei valstybės nekilnojamąjį turtą perduoti savivaldybių nuosavybėn savarankiškųjų funkcijų įgyvendinimui.


Parengti ir pateikti Seimui svarstyti Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo, Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo pakeitimus.

Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo su šio turto naudotojais sudarytos administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto panaudos ir turto valdymo ir priežiūros sutartys buvo pakeistos į administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos sutartis.  Įsigaliojo administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos modelis.


Kartu su kompetentingomis institucijomis (Finansų ministerija, savivaldybių asociacija, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ir kt.) nustatyti savivaldybių lėšų naudojimo tvarką, kai šiomis lėšomis finansuojamos asmens sveikatos priežiūros paslaugos.

Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-16 įsakymu Nr. V- 1870 „Dėl darbo grupės Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos priemonių plano 4.2.6 ir 4.5.2 priemonėms įgyvendinti sudarymo“ sudarytoje darbo grupėje svarstytas klausimas dėl visų teisėtai gautų lėšų ir jų apskaitos principų reglamentavimo. 2023-05-11 priimtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 straipsnių ir II skyriaus pavadinimo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas, kuriame aiškiai apibrėžta apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta. Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad nėra poreikio nustatyti bendrą savivaldybių lėšų naudojimo tvarką, kai šiomis lėšomis finansuojamos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, nes toks atvejis, kai teritorinė ligonių kasa administravo vienos savivaldybės biudžeto lėšas, skirtas dantų protezavimo paslaugoms teikti, buvo vienetinis. Įgyvendinant Sveikatos sistemos įstatymo (1994-07-19 Nr. I-552) 48 str. nuostatas, savivaldybių remiama sveikatos priežiūra finansuojama savivaldybių tarybų nustatyta tvarka.


Pakeisti Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo organizavimo aprašą, patvirtintą švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-1795 (numatyti atvejus, kai ugdymo procese privalėtų dalyvauti 2 pedagogai (mokytojas ir specialusis pedagogas ar antras mokytojas).

Nuostata dėl 2 pedagogų dalyvavimo ugdymo procese įteisinta Švietimo įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIII-3268, kuris įsigalioja 2024 -09-01.   Pasirengti šio įstatymo įgyvendinimui yra patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas. Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2023 -05-02 įsakymu Nr. V-615 patvirtino Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose, tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašą, kuriuo vadovaujantis  nuo 2023-09-01 atrinktose savivaldybėse bus finansuojama 100 klasių, kuriose ugdymas bus organizuojamas dalyvaujant antram mokytojui ir mokytojo padėjėjui, skirtam visai klasei.


Ankstinti privalomo priešmokyklinio ir pradinio ugdymo pradžią.

2017-12-19 priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus, paankstinta privalomo priešmokyklinio ir pradinio ugdymo pradžia.


Finansuoti savivaldybėse įsteigtas tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorių pareigybes, teikti koordinatoriams metodinę pagalbą, kad jie būtų pajėgūs savivaldybėse telkti švietimo, sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų sektorius ir pagal švietimo ir mokslo, socialinės apsaugos ir darbo, sveikatos apsaugos ministrų patvirtintą veikimo schemą užtikrintų koordinuotą pagalbą ir  paslaugas vaikams ir jų šeimoms, taip mažinant smurto, skurdo ir kitų nepalankių socialinių, ekonominių, kultūrinių veiksnių poveikį ir vykdytų galimų rizikų prevenciją ir intervenciją.

Švietimo ir mokslo ministerija kartu su Socialinės apsaugos ir darbo bei Sveikatos apsaugos ministerijomis skyrė finansavimą tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorių pareigybėms išlaikyti 58 savivaldybėse, organizavo jiems įvadinius mokymus, suteikė metodinę pagalbą, siekiant užtikrinti koordinuotą pagalbą ir paslaugas vaikams ir jų šeimoms.


Įgyvendinant projektą „Pasirengimas įgyvendinti ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo finansavimo pertvarką ir įgyvendinimo koordinavimas“ parengti Rekomendacijas, numatančias konkrečius veiksmus siekiant geresnių ugdymo (-si) pasiekimų ir rezultatų, užtikrinti ekonomišką ir efektyvų infrastruktūros išlaikymą, didinti mokyklų finansinį savarankiškumą, atskleidžiančias jungtinių mokyklų tikslus, uždavinius, veiklos kryptis ir inicijuoti jų kūrimą savivaldybėse.

Įgyvendinant projektą ministerijos užsakymu 2018 m. parengtos rekomendacijos dėl mokyklų tinklo pertvarkos. Tolimesnių veiksmų dėl mokyklų tinklo tvarkymo remiantis šiomis rekomendacijomis nebuvo. Kadangi rekomendacijos dėl jungtinių klasių atsisakymo stebėseną tęsime pateikus audito ataskaitą „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“ (2020-09-14 Nr. VAE-11), šios priemonės stebėseną baigiame.


Įvairiomis komunikacijos priemonėmis vykdyti auklėtojų, mokytojų, tėvų švietimą, kaip atpažinti nepalankiose sąlygose augančių vaikų ugdymosi poreikius ir kaip teikti jiems reikalingą pagalbą.

Parengta metodinė priemonė pedagogams „Ugdymosi poreikių, kylančių dėl nepalankių aplinkos veiksnių, atpažinimo kriterijai ir rekomendacijos dėl individualios pagalbos mokiniams, turintiems ugdymosi poreikių dėl nepalankių aplinkos veiksnių“. Metodinė priemonė skelbiama Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro (dabar – Nacionalinė švietimo agentūra) interneto svetainėje (http://www.sppc.lt/veikla/itraukusis-ugdymas/pagalba-mokyklai-ir-mokytojui/ugdymosi-poreikiu-kylanciu-del-nepalankiu-aplinkos-veiksniu-atpazinimo-kriterijai-ir-rekomendacijos-del-pagalbos-priemoniu-mokiniams-turintiems-ugdymosi-poreikiu-del-nepalankios-aplinkos-veiksniu/), tačiau kitomis komunikacijos priemonėmis neplatinta.


Įvesta privaloma pedagoginė stažuotė pirmaisiais darbo metais, suteikiant reikiamą pagalbą įsitvirtinti profesijoje ir numatant dvigubą apmokėjimą (darbo užmokestis ir stipendija).

Pedagogų rengimo reglamente 2018-05-30 buvo reglamentuota pedagoginė stažuotė pirmaisiais darbo metais. 2018-2019 m. m. stažuotės modelio išbandyme dalyvavo 60 pradedančiųjų pedagogų. Įteisinus pradedančiojo pedagogo sąvoką ir pradėjus taikyti etatinį darbo apmokėjimo modelį, nustatytos kontaktinių ir nekontaktinių valandų proporcijos leidžia pradedančiajam pedagogui gaunant tą patį atlyginimą skirti daugiau laiko pasiruošimui ir mokymuisi.


Parengti viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų (koncesijos sutarčių) valdymo taisykles.


Diegiant etatinį mokytojų darbo apmokėjimą, kompetencijų pagrindu  etatą susieti su pareigybės aprašu ir pareigine alga, įvesti pradedančiojo mokytojo pareigybę, siekiant mažinti atlygio sirtumus.

2019 m. kovo 1 d. ministro įsakymu Nr. V-186 patvirtintas Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašas. Jame numatyta daugiau valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti mokytojams, kurių darbo stažas iki 2 metų. Kompetencijų vertinimo sistema, kurios pagrindu etatas būtų susietas su pareigybės  aprašu ir pareigine alga, bus kuriama įgyvendinant rekomendaciją „Skatinant pedagogų nuolatinį tobulėjimą, atlyginimą susieti su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą“.


Diegti sisteminę pagalbą mokykloms po išorinio vertinimo, esant poreikiui, mokyklos vadovui skiriant mentorių.

Parengtas ir 2018-07-13 Ugdymo plėtotės centro direktoriaus patvirtintas Mokyklų vadovų mentorystės veiklos aprašas. Parengta 15 mentorių. 2018 m. dėl finansavimo trūkumo naujiems vadovams mentoriai nebuvo skirti. 2018 m. po išorinio vertinimo veiklos tobulinimo klausimais  konsultuota 75 mokyklos. Ministro įsakymu (2020-11-27 Nr. V-1858) atnaujintas Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentas ir patvirtintas Švietimo įstaigų vadovams skirtų mentorių atrankos ir veiklos tvarkos aprašas, kuriame numatyta atlygį mentoriui mokėti iš mokyklai skirtų kvalifikacijos tobulinimo lėšų, mokyklos pajamų ar kitų steigėjo skirtų lėšų. Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus įsakymu ( 2021-04-23 Nr. VK-225) patvirtintas ir oficialiai paskelbtas 43 vadovų – mentorių sąrašas.  Organizuojamas naujų mentorių rengimas (baigiami rengti dar 30 mokyklų vadovų mentorių). Mentoriai skiriami naujai paskirtiems švietimo įstaigų vadovams, taip pat 10 švietimo įstaigų vadovų skirti mentoriai trumpalaikei mentorystei (konkrečių problemų sprendimui po vertinimo). Organizuojami mokymai, renginiai naujai pradėjusiems dirbti vadovams, asmenims ketinantiems tapti vadovais ir turintiems patirties vadovams, pvz., 2021 m. organizuotas renginys (mentorės paskaita) 1-2 metus dirbantiems švietimo įstaigų vadovams; vaizdo konferencijų ciklas „Įsivertinimas, vadybiškumas, geros mokyklos kūrimas“ (paskaitos, dalijimasis gerąja patirtimi) mokyklų vadovams, pavaduotojams, mokyklų įsivertinimo grupėms.


Pakeisti Švietimo įstatymą stiprinant įtraukiojo ugdymo teisinį reglamentavimą.

Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), apibrėžta įtraukties sąvoka, panaikinta 29 straipsnio 10 dalis dėl siūlymo specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams mokytis kitose mokyklose. Priėmus pakeitimus, sudaromos teisinės prielaidos įtraukčiai švietime, atsisakant Švietimo įstatyme diskriminuojančių nuostatų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių atžvilgiu, kuriomis buvo leidžiama mokykloms, dėl objektyvių priežasčių negalinčioms šiems mokiniams užtikrinti švietimo pagalbos, siūlyti kitą mokyklą, kartu plėtojant pagalbos pamokoje / ugdymosi veiklose priemones. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.


Įteisinti naudojamas sistemas ir registrus.

2023 m. lapkričio mėn. baigti įteisinti visi Policijos departamento valdomi informaciniai ištekliai (patvirtinti 6  sistemų ir 7 registrų nuostatai, specifikacijos, priėmimo eksploatavimo aktai).


Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę ir pavesti jai identifikuoti dokumentus, kurių derinimas užtrunka, nustatyti to priežastis, parengti pasiūlymus dėl teisės aktų projektų parengimo.

Energetikos ministerija sudarė tarpinstitucinę darbo grupę ir pavedė jai identifikuoti valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės Valstybinei atominės energetikos saugos inspekcijai ir viešajai įstaigai Centrinei projektų valdymo agentūrai teikiamus dokumentus, kurių derinimas vadovaujantis valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės veiklos planavimo dokumentais užtrunka, nustatyti to priežastis, parengti pasiūlymus (įskaitant teisės aktų projektus), palengvinančius nurodytų dokumentų parengimą ir derinimą numatytais terminais, ir pateikti juos Energetikos ministerijai.


Parengti ir Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentą: - numatyti potencialių vadovų įtraukimą į vadovų rezervą;- numatyti mentorių pagalbos skyrimą naujai paskirtiems nepatyrusiems švietimo įstaigų vadovams;- numatyti mentorių mokymus;- siūlyti diferencijuotus mokymus vadovams pagal jų poreikius;- įvesti privalomus įvadinius mokymus švietimo įstaigų vadovams, neturintiems vadovavimo patirties.

Ministerija parengė ir patvirtino (2018-04-23 ministro įsakymas Nr. V-393) Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentą, kuriame numatyta galimybė įtraukti į rezervą ir skirti mokymus potencialiems vadovams, skirti pagalbą ir mentorius naujai paskirtiems vadovams, organizuoti mentorių ir nepatyrusių vadovų mokymus, organizuoti mokymus skirtingoms vadovų grupėms pagal poreikius. Per 2019 m. I pusmetį į rezervą įtraukti 3 asmenys. Aktyvesnis rezervo pildymasis tikėtinas patenkinus esamą vadovų poreikį, nes šiuo metu įsivertinę kompetencijas asmenys iš karto dalyvauja konkursuose ir tampa vadovais.


Parengti Pedagogų veiklai reikalingų kompetencijų aprašą.

Ministerija informavo, kad 2023 m. lapkričio 27 d. ŠMS ministro įsakymu Nr. V-1499 patvirtintas naujas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašas. Jame pedagogų kompetencijos grupuojamos į keturias sritis: profesinės elgsenos, kognityvinę, veikimo kartu ir emocinę-motyvacinę sritį. Siekiama, kad ugdymo procese pedagogai vadovautųsi demokratijos, empatijos, laisvės spręsti, atsakomybės, pasitikėjimo, atvirumo, pilietiškumo, tarpkultūriškumo ir kt. vertybinėmis nuostatomis. Taip pat 2023 -11-28  ministro įsakymu Nr. 1500 pakeistas Pedagogų rengimo reglamentas kuriame nustatyta pedagoginės kvalifikacijos ir pedagoginės kompetencijos, pedagoginės kvalifikacijos įgijimo būdai.


Parengti ir patvirtinti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą.


Rekomendacija bus įgyvendinama kartu su 1 rekomendacija. Siekiant kompleksinio požiūrio į savivaldybių funkcijų sistemą, finansavimo sistemos peržiūra bus atliekama ir sprendimai, reikalingi pokyčiams įgyvendinti, priimami kartu su funkcijų peržiūra.

Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra kartu su finansavimo peržiūra bei nepriimti sprendimai, reikalingi pokyčiams įgyvendinti.


Kasmet švietimo būklės apžvalga atspindėti   savivaldybių patirtis įgyvendinant „Geros mokyklos koncepciją“.

Išleistas ir švietimo bendruomenei pristatytas 2018 metų bendrojo ugdymo būklės apžvalgos leidinys „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018. Gera mokykla“, kuriame pateikta analitinė informacija apie bendrojo ugdymo padėtį šalies ir savivaldybių lygmeniu, orientuojantis į „Geros mokyklos koncepcijoje“ iškeltus siekius. Išleista 2019 švietimo būklės apžvalga ir leidinys „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. 2019. Mokinių pasiekimų atotrūkis“, kuriuose analizuojami mokymosi pasiekimų netolygumai ir veiksniai, darantys įtaką pasiekimams.


Kasmet švietimo būklės apžvalga atspindėti mokyklų tinklo savivaldybėse pokyčius siekiant veiksmingai naudoti turimus išteklius.

Švietimo būklės apžvalgoje „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018“ ir 2019 m. švietimo būklės apžvalgoje bei leidinyje „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. 2019. Mokinių pasiekimų atotrūkis“ dalis rodiklių, pvz., bendrojo ugdymo mokyklų išsidėstymas savivaldybės teritorijoje, mokinių skaičiai mokyklose, atspindi savivaldybės mokyklų tinklo situaciją ir švietimui skirtų lėšų naudojimo efektyvumą.


Kiekvienais metais švietimo pažangos rodiklių pagrindu viešai paskelbti apžvalgą / pranešimą apie švietimo būklę šalyje ir regionuose, pateikiant rekomendacijas savivaldybėms dėl švietimo tobulinimo.

Leidinyje „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018“ pateikti kelerių metų švietimo būklės rodikliai, jais remiantis kiekvienai savivaldybei pateiktos rekomendacijas švietimo būklei gerinti.


Mokyklų patirtis ugdant vaikus pagal poreikius skelbti www.iqesonline.lt bibliotekoje.

Internetinėje svetainėje www.iqesonline.lt skelbiama mokyklų patirtis įvairiais mokinių ugdymo organizavimo, mokyklos ir atskirų mokytojų veiklos įsivertinimo, mokinių pasiekimų gerinimo aspektais. Ministerijos duomenimis www.iqesonline.lt platformoje yra užsiregistravusios 1263 mokyklos, per metus bent 1 kartą prisijungia per 1000 mokyklų.


Mokymo lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje numatyti, kam naudojamos švietimo pagalbos lėšos.

LRV 2021-08-18 nutarimu Nr. 674, buvo patikslintas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas, patvirtintas LRV 2018-07-11 nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, šiuo nutarimu buvo nustatytas atskiras lėšų koeficientas mokyklos bibliotekos darbuotojams išlaikyti (1 priedo 1.6


Organizuoti metodines konsultacijas regionuose dėl smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose praktinio taikymo.

Patvirtintos Smurto prevencijos įgyvendinimo mokykose rekomendacijos (2017-03-22 ministro įsakymu). Organizuota 11 metodinių konsultacijų įvairiuose šalies regionuose savivaldybių administracijų švietimo padalinių, pedagoginių psichologinių tarnybų, švietimo pagalbos tarnybų ir pan. atstovams apie smurto prevencijos vykdymą mokyklose, prevencinių programų įgyvendinimą ir t.t. (dalyvavo 274 asmenys). Organizuotos 4 metodinės konsultacijos (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Panevėžyje) smurto prevencijos veiksmingumo didinimo galimybėms aptarti, dalyvavo 76 savivaldybių administracijų atstovai iš 56 savivaldybių.


Organizuoti mokymus mokyklų administracijų,  vaiko gerovės komisijų atstovams, švietimo pagalbos specialistams smurto artimoje aplinkoje atpažinimo ir pagalbos vaikams teikimo srityje.

Organizuoti mokymai mokyklų vaiko gerovės komisijų nariams, savivaldybių administracijų švietimo padalinių, pedagoginių psichologinių tarnybų ir pan. darbuotojams apie smurtą artimoje aplinkoje, apie smurto prevenciją ir pagalbos priemones nukentėjusiems (apmokyti 1099 asmenys). Mokymus numatoma organizuoti nuolat.


Organizuoti viešąsias konsultacijas su mokyklomis ir savivaldybėmis aptariant  švietimo būklę regionuose ir inicijuoti konkrečius susitarimus dėl švietimo kokybės gerinimo, efektyvaus išteklių naudojimo.

Organizuojamos konferencijos, renginiai, viešos konsultacijos siekiant dalintis patirtimi tarp savivaldybių ir mokyklų. Patvirtintas Kokybės krepšelio skyrimo bendrojo ugdymo mokykloms tvarkos aprašas, pagal kurį ES projekto lėšomis finansuojamas švietimo kokybės gerinimas.


Pakeista kandidatų į pedagogines studijas atranka, vertinant jų mokymosi pasiekimus, motyvaciją, asmenines savybes, vertybines nuostatas ir numatant aukštesnį konkursinį stojimo balą siekiant pritraukti geriausius.

Ministerija informavo, kad 2021 m. Vytauto Didžiojo Universitetas  vykdė stojančiųjų atranką pagal pakeistą tvarką, kurią vėliau dar tobulino. Patobulinta tvarka buvo aptarta su Vilniaus universiteto atstovais. 2022 m. I-II ketvirtį planuojama ją aptarti su kitomis aukštosiomis mokyklomis. Įvertinus kitų aukštųjų mokyklų siūlymus, 2022 m. vasario 28 d. švietimo, sporto ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-322 pakoreguotas motyvacijos vertinimo tvarkos aprašas.


Seimui priėmus LR Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo ir su juo susijusių įstatymų pakeitimų įstatymus, rengiant šiuos įstatymus įgyvendinančius teisės aktus numatyti administracines, esant galimybėms -  finansines priemones, kurios paskatintų AVNT centralizuoto valdymo dalyvius siekti valstybės strateginių tikslų optimizuojant AVNT apimtis ir pasiekti strateginiuose valstybės valdymo dokumentuose nustatytus rodiklius.


Parengti ir patvirtinti švietimo ir mokslo ministro 2014-04-10 įsakymo Nr. V-312 „Dėl specialiųjų tikslinių dotacijų (išskyrus kapitalo investicijoms finansuoti) pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo ir mokslo ministerijai tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą, nustatant atsiskaitymą už mokymo lėšų, skiriamų specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams, panaudojimą pagal paskirtį, kad pinigai būtų naudojami šių mokinių švietimo pagalbai.

Atnaujintas (ministro 2019-01-25 įsakymas Nr. V-55) Specialių tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašas, kuris nustato prievolę metams pasibaigus, iki kitų metų kovo 10 d. savivaldybėms pateikti suvestinę Mokymo lėšų panaudojimo atitinkamais metais ataskaitą, kurioje nurodoma, kiek lėšų panaudota švietimo pagalbai mokyklose ir pedagoginę  psichologinę pagalbą teikiančiose įstaigose (Aprašo 2 priedo 13 skiltis). Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos apraše (2018-07-11 Nr. 679) numatyta, kad švietimo pagalbai savivaldybė turi skirti ne mažiau kaip 100 procentų šiam poreikiui apskaičiuotų lėšų. Patvirtinta nauja Specialių tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašo redakcija (2021-03-15 ministro įsakymas Nr. V-386), nustatyta detali atsiskaitymo už švietimo pagalbos lėšas forma (išskiriant išlaikomų etatų skaičių, darbo užmokestį, lėšas prevencinėms programoms ir kt.).


Parengti ir patvirtinti Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašą, kuriame būtų įrašyta nuostata, kad mokinių pasiekimų gerinimas yra privalomas pažangos įsivertinimo aspektas, atitinkamai numatant mokyklos steigėjo ir vadovo atsakomybę už kokybės gerinimo plano įgyvendinimą bei pagalbos mokyklai ir mokytojui priemones.

Patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas (2018-01-03 įsak. Nr. V-9), kuriame mokinių pasiekimai numatyti kaip vienas iš privalomų kokybės gerinimo aspektų, įtraukiamų į kokybės gerinimo planus. Tačiau, remiantis aprašu, kokybės gerinimo planus turi rengti tik tos mokyklos, kurių vadovų metų veiklos ataskaita įvertinama nepatenkinamai. Reikalavimai vadovų ataskaitai ir užduotims dėl mokinių pasiekimų gerinimo nenumatyti. Dėl to tiksliai į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys mokyklų vadovų veiklos ataskaitose sudaro tik nepilnus 4 proc. (Nacionalinės švietimo agentūros 2020 m. atlikta vadovų metinių užduočių analizė). Nuo aprašo įsigaliojimo (per 2,5 metų) neatsirado mokyklų, kurioms, remiantis ministerijos patvirtintu aprašu, būtų reikėję rengti kokybės gerinimo planus, nors tarptautiniai tyrimai rodo, kad šalies mokinių pasiekimai prasti ir negerėja. Kokybės gerinimo planus rengia 180 mokyklų (tiek turinčių stiprią, tiek silpną geros mokyklos požymių raišką), dalyvaujančių ES lėšomis finansuojamame kokybės krepšelio projekte. Šių mokyklų planų rengimas nesusijęs su mokyklų vadovų veiklos vertinimu.Kadangi tolimesnių veiksmų dėl aprašo keitimo ministerija neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimo Nr. 768 „Dėl mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, nustatant minimalius reikalavimus mokyklos dydžiui, klasės / grupės dydžiui, jungtinėms klasėms sudaryti.

2018-07-11 Lietuvos Respublikos Vyriausybė patvirtino nutarimo „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimą (nutarimu Nr. 682), kuris įsigaliojo 2018-09-01. Nors mokyklų tinklo kūrimo taisyklės pakeistos, tačiau kriterijai, skirti skatinti kokybišką ugdymą, neįvesti. Priešingai: nekokybiškas ugdymas įteisintas leidžiant jungti 5-8 klases visų tipų ugdymo įstaigose.Savivaldybėms, kurioms 2020 m. skiriamos valstybės biudžeto specialios tikslinės dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti, ministro įsakymu (2020-01-20 Nr. V-72) nustatytas tikslas – racionaliau panaudoti turimus išteklius, užtikrinant savivaldybių mokyklų ugdymo kokybę ir prieinamumą. Patvirtinti šio tikslo pasiekimo vertinimo kriterijai, nukreipti į išteklių naudojimo efektyvumą ir švietimo kokybę, pvz., bendrojo ugdymo mokyklų 1–8 klasių komplektų, kurie yra jungtiniai, dalis; bendrojo ugdymo mokyklų klasių komplektų, kuriuose yra mažiau kaip 8 mokiniai, dalis. Nenustačius reikalavimų, neleidžiančių jungti 5-8 klasių, priemonę laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Rekomendacijos stebėsena tęsiama kitame audite „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“.


Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija, vykdydama Ministro Pirmininko pavedimą (Vyriausybės kanclerio 2018-08-16 rezoliucija Nr. S-2709), siūlo pripažinti netekusiu galios Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatymą (TAIS Nr. XIIIP-1982) ir keisti nuostatas dėl projektų finansavimo iš Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo, siekiant užtikrinti efektyvesnį kūno kultūros ir sporto finansavimą ir numatant didesnes lėšas fiziniam aktyvumui, inkorporuoti į Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto įstatymo projektą XIIIP-149(3). Seimui priėmus Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto įstatymo projektą XIIIP-149(3), bus parengti ir priimti šį įstatymą įgyvendinantys teisės aktai, kuriuos rengiant bus atsižvelgta į Valstybės kontrolės ir Specialiųjų tyrimų tarnybos rekomendacijas.

Nuo 2019 m. galiojantys teisės aktai (Kūno kultūros ir sporto įstatymo Nr. I-1151 pakeitimo 2018-10-18 įstatymas Nr. XIII-1540, Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 (2019-11-13 nutarimo Nr. 1148 redakcija) patvirtintas Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašas ir švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 patvirtintos aprašo nuostatas detalizuojančios taisyklės) panaikino skirtingai interpretuojamas sporto projektų finansavimo reglamentavimo nuostatas. Šiuose teisės aktuose nustatyti sporto projektų paraiškų vertinimo etapai, vertinimą atliekantys asmenys bei galutinį sprendimą dėl lėšų skyrimo projektams priimantys asmenys, nustatyti bendrieji projektų vertinimo kriterijai ir projektų atrankos kriterijų vertinimo aspektai. 2018 m. valstybinio audito metu (2019-10-01 ataskaita Nr. FA-8) sistemiškai vertinome projektinio / atrankos finansavimo būdo taikymą, vienas atvejų – projektinis finansavimas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Sporto rėmimo fondo lėšomis. Nustatėme, kad naujasis teisinis reglamentavimas (šio fondo lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarkos) turi projektų atrankos ir jų rezultatų viešinimo trūkumų, todėl ministerijai rekomendavome patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus. Ministerija įsipareigojo iki 2020-12-31 detalizuoti balų skyrimo tvarką, nenaudoti nedetalizuotų vertinimo sąlygų projektų atrankoje; vertinimui naudoti kelis vertinimo objektus apimančius kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį; numatyti privalomai pateikti pamatuojamus planuojamus projekto rezultatus, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams; numatyti privalomą projektų rezultatų viešinimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.Vertindami ministerijai 2019-10-01 valstybinio audito ataskaitoje Nr. FA-8 teiktos rekomendacijos „Patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus“ įgyvendinimo eigą kompleksiškai įvertinsime poveikį, t. y. ar pasiektas finansuojamų projektų atrankos ir jos rezultatų viešinimo laukiamas pokytis.


Parengti nedarbo socialinio draudimo  išmokai apskaičiuoti reikalingų asmens užsienyje gautų draudžiamųjų pajamų  vertinimo ir apskaičiavimo tvarką.


Aptarus su teisėsaugos institucijomis analizės išvadas, pasitvirtinti veiksmų planą kaip bus tobulinama sistema.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą: numatyti, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (grupė/komanda).


Įpareigoti UAB ILTE informuoti ministerijas apie planuojamas įgyvendinti finansines priemones iš nuosavų pinigų, kad ministerijos įvertintų dotacijų ir subsidijų suderinamumą su planuojamomis įgyvendinti finansinėmis priemonėmis.


Parengti įtraukiojo ugdymo gaires, numatyti jų įgyvendinimui reikalingus darbus ir lėšas patikslinant ir papildant Vaikų įtraukties ir įvairiapusio ugdymo 2017– 2022 metų veiksmų planą, patvirtintą 2017 m. birželio 27 d. švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-527.

2021-10-14 švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu  Nr. V-1879 patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/12f3fd202cb711ecad73e69048767e8c


Parengti Visos dienos mokyklos koncepciją, jos veiklos organizavimo ir finansavimo modelius.

Ministro įsakymu (2018-06-26 Nr. V-606) patvirtintos „Rekomendacijos dėl visos dienos mokyklos kūrimo ir veiklos organizavimo“, kuriomis 40-iai mokyklų rekomenduota išbandyti modelį 2018-2019 m. m. Remiantis pilotiniame projekte dalyvavusių mokyklų patirtimi, ministerijos užsakymu sukurtos „Metodinės rekomendacijos visos dienos mokyklai kurti“, kuriomis gali pasinaudoti mokyklos, pradedančios kurti visos dienos mokyklą. Tačiau nėra aiškaus finansavimo modelio, numatant tikslinės paskirties lėšas (finansavimui siūloma naudoti esamus švietimo (formaliojo, neformaliojo vaikų švietimo, švietimo pagalbos) ir kitus lėšų šaltinius, taip pat tėvų įmokas). Tai neskatina kurti visos dienos mokyklų ir neprisideda prie atskirties mažinimo. 2019-2020 m. m. visos dienos mokyklos veiklą vykdė 8,2 proc. visų šalies bendrojo ugdymo mokyklų 18-oje savivaldybių.


Patvirtinti Švietimo įstaigos vadovų metų veiklos ataskaitos reikalavimus, tarp kurių būtų numatoma įsivertinti veiklos rezultatus, siekiant mokyklos, savivaldybės ir šalies švietimo tikslų, susijusių su mokinių pasiekimais.

Ministerija patvirtino (2018-12-05 įsakymas Nr. V-986) reikalavimus švietimo įstaigos (išskyrus aukštąją mokyklą) vadovo metų veiklos ataskaitai, nustatant reikalavimus šios ataskaitos struktūrai, tačiau nėra įpareigojimo nusistatyti ir įsivertinti siekiamų rezultatų, susijusių su ugdymo kokybe, mokinių pasiekimais. Ministerija patvirtino (2021-01-01 Nr. V-48) veiklos vertinimo nuostatų (2018-03-27 Nr. V-279) pakeitimus papildant reikalavimais vadovų veiklos užduotims: nustatant metines veiklos užduotis švietimo įstaigos vadovui, ne mažiau kaip viena užduotis turi būti siejama su švietimo įstaigos veiklos kokybės pokyčiais (pvz., mokinių pasiekimais; paslaugas gavusiais ir pozityvų pokytį patyrusiais švietimo pagalbos įstaigos klientais; ikimokyklinės įstaigos vaikų pažangos vertinimu, lankomumu ir pan.).Nacionalinės švietimo agentūra, vykdydama vadovų metinės veiklos vertinimo stebėseną, 2020 m. atliko vadovų metinių užduočių analizę, pagal kurią tiksliai į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys mokyklų vadovų veiklos ataskaitose sudaro tik nepilnus 4 proc. Agentūra rekomenduoja siekti, kad bent viena iš metinių vadovo užduočių būtų tiesiogiai susijusi su ugdymo rezultatais, o ne su kontekstu, indėliu ar procesu.


Remiantis Formaliojo švietimo kokybės užtikrinimo koncepcija atnaujinti Valstybės švietimo ir mokslo stebėsenos tvarkos aprašą ir pagal sutartus kokybinius ugdymo rodiklius susieti jį su savivaldybių pažangos ataskaitomis.

LR Švietimo, mokslo ir sporto ministrė ir 2021 metams (2021-02-12 įsakymas Nr. V-243) savivaldybėms, gaunančioms valstybės biudžeto tikslines dotacijas ugdymo reikmėms finansuoti, nustatė tikslus ir jų pasiekimo vertinimo kriterijus bei jų reikšmes. 2021-12-27 LR Švietimo, mokslo ir sporto ministrė įsakymu Nr. V- 2308 patvirtino būtinuosius savivaldybių ir mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, švietimo stebėsenos rodiklius, kuriuos rekomendavo savivaldybėms įtraukti į stebėsenos rodiklių sąrašus ir taikyti juos vykdant švietimo stebėseną ir rengiant savivaldybių švietimo pažangos ataskaitas, taikyti juos stebint mokyklų veiklos kokybę. LRV 2021- 12-22 nutarimu Nr. 1110 patvirtino mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimus, kurių tikslas- ugdymo kokybės gerinimas.


Skleisti mokyklų patirtį apie tai, kaip sekasi siekti įtraukiojo ugdymo tikslų.

Ministerijos planuoti renginiai ir veiklos, kuriuose buvo planuota viešinti mokyklų gerąją patirtį įtraukiojo ugdymo srityje nebuvo vykdomi, tačiau Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), visos mokyklos nuo 2024-09-01 privalės sudaryti sąlygas mokytis specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams. Siekiant pasiruošti įstatymo įgyvendinimui, ministerija pradėjo organizuoti viešąsias konsultacijas įvairioms suinteresuotoms grupėms (taip pat ir mokyklų vadovams, mokytojams, švietimo pagalbos specialistams).


Studijų programų tikslinį finansavimą skirti pagal nustatytą pedagogų poreikį.

Pedagogų rengimo reglamente (ministro 2018-05-29 įsak. Nr. V-501, 21 p.) nurodyta, kad „pedagoginių studijų programų užsakymas formuojamas remiantis pedagogų perspektyvine / prognostine poreikio analize“.Siekiant užtikrinti reikalingų specialistų rengimą ir pritraukimą bei studijų programų tikslinį finansavimą skirti pagal nustatytą poreikį, 2019 m. valstybės finansuojamos vietos į pedagogines studijas planuotos atsižvelgiant į Vyriausybės analizės strateginio centro (toliau – STRATA) prognozes (prognozė – 617, suplanuota valstybės finansuojamų vietų – 661). Tačiau faktinis priėmimo į pedagogines studijas skaičius 2019 m. buvo 24 proc. mažesnis nei STRATA prognozės ir 29 proc. mažesnis nei ministerijos planuotas valstybės finansuojamų vietų skaičius. Siekiant  sumažinti nuokrypį nuo STRATA prognozuojamo pedagogų poreikio, pritraukti daugiau stojančiųjų ir užtikrinti reikalingų specialistų rengimą, ministerija planuoja skirti visiems studentams, 2020 m. priimtiems į pedagogų rengimo studijų programas, skatinamąsias stipendijas.


Vykdyti 5.1 punkte numatytų priemonių taikymo stebėseną ir jų poveikį centralizuotai valdant AVNT, prireikus peržiūrėti nustatytą teisinį reguliavimą.


Sukurti teisines prielaidas ir jų įgyvendinimo mechanizmus, leidžiančius mokytojams mokyti kitus dalykus ir įgyti kitą pedagoginę specializaciją, persikvalifikuoti, alternatyviu būdu pripažinti asmenims pedagogo kvalifikaciją.

Pakeitus (2018-06-13 ministro įsak. Nr. V-569) Reikalavimų mokytojų kvalifikacijai aprašą sukurtos teisinės prielaidos, sudarančios galimybę mokytojams dirbti ir studijuoti kitą mokomąjį dalyką arba mokomojo dalyko modulio programą ir įgyti būtinas kompetencijas per dvejus-trejus metus. Teisę dirbti kito dalyko mokytoju 2018-2019 metais įgijo daugiau nei 700 mokytojų.


Atlikti nacionalinio viešųjų pirkimų teisinio reguliavimo stebėseną ir įvertinti reikalingumą keisti supaprastintų viešųjų pirkimų teisinį reguliavimą.

2020 ir 2021 metais Ekonomikos ir inovacijų ministerija vykdė viešąsias konsultacijas (2021 m. konsultacija skelbta interneto svetainėje www.epilietis.lt). Šių konsultacijų tikslas – gauti viešųjų pirkimų dalyvių nuomonę apie praktikoje kylančias problemas, bei siūlymus, kaip užtikrinti didesnę tiekėjų konkurenciją, pasiekti, kad viešųjų pirkimų procesas būtų orientuotas į efektyvų, socialiai atsakingą, inovatyvų, aplinką tausojantį pirkimo rezultatą, taip pat įvertinti poreikį keisti reguliavimą. Viešoji konsultacija vykdyta trimis metodais: 1) organizuotos focus grupės su suinteresuotųjų šalių (daugiau kaip 50 įstaigų (perkančiųjų organizacijų, suteikiančiųjų institucijų, verslo asociacijų, tiekėjų, kontroliuojančiųjų institucijų) atstovais; 2) paskelbtos perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų apklausos; 3) prašyta pateikti rašytines pastabas ir pasiūlymus. Apibendrinus viešosios konsultacijos rezultatus parengtas dokumentas „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“, kuriame įvardintos pagrindinės probleminės viešųjų pirkimų sistemos sritys, kurioms dėmesio turėtų skirti viešųjų pirkimų politiką formuojančios, įgyvendinančios ir viešųjų pirkimų sistemoje dalyvaujančios institucijos: I. Viešųjų pirkimų praktika yra orientuota į pirkimo procedūras, o ne į galutinį rezultatą; II. Verslas neišnaudoja galimybių prekes, paslaugas ir darbus pasiūlyti viešajam sektoriui. Dokumente taip pat analizuojamos šių problemų priežastys ir įvardijami reikalingi veiksmai šioms problemoms spręsti.


Vadovaujantis VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros parengtomis pavyzdinėmis viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų sutarčių valdymo taisyklėmis, parengti koncesijos sutarties „Dėl automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūros plėtros Santariškių medicinos įstaigų miestelyje viešosios darbų koncesijos suteikimo“ valdymo taisykles.


Parengti rekomendacijas, kurios padėtų paslaugų teikėjams lengviau identifikuoti jų teikiamas viešąsias paslaugas.

Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimu Nr. 495). Gairėse yra pateikiami viešosios paslaugos požymiai.


Peržiūrėti paslaugas teikiančių įmonių sutarčių vykdymo kontrolės procesą, esant poreikiui numatyti papildomas kontrolės priemones.


Sukurti duomenų pateikimo į PASIS kontrolės mechanizmą.

VRM, kurdama duomenų pateikimo į PASIS sistemą mechanizmą, 2019-08-20 įsteigė darbuotojo, dirbančio pagal darbo sutartį, pareigybę. Darbuotojui pavesta tvarkyti PASIS informaciją: analizuoti PASIS sukauptus duomenis, formuoti ataskaitas, konsultuoti PASIS tvarkytojus paslaugų klasifikavimo, paslaugų aprašymų rengimo, paslaugų stebėsenos rodiklių ir kitais su PASIS susijusiais klausimais. Atsakingų už paslaugos teikimą subjektų teikiamas paslaugos aprašymas VRM darbuotojo yra tvirtinamas ir teikiamas publikuoti išoriniame PASIS portale tik įvertinus, ar paslaugos teikimo aprašyme informacija yra aiški, suprantama ir atitinka teisės aktų reikalavimus.


Siekiant skatinti nevyriausybines organizacijas, asociacijas, nepriskiriamas nevyriausybinėms organizacijoms, profesines sąjungas, darbdavių organizacijas, kitus juridinius ir fizinius asmenis (toliau – NVOD) dalyvauti formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, užtikrinti dialogą tarp valstybinio ir nevyriausybinio sektorių ir taip skatinti pilietinės visuomenės vystymąsi bei stiprinti NVOD institucinius gebėjimus, parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą „Dėl Sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitais privataus sektoriaus dalyviais tvarkos aprašo patvirtinimo“.

Sveikatos apsaugos ministras patvirtino Ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) tvarkos aprašą(2020-01-15 įsakymas Nr. V-51), kuriame nustatytos bendradarbiavimo sritys, tikslai, principai, partnerių atrankos tvarka, NVO teisės ir pareigos. . Apraše numatyti pagrindiniai kriterijai NVO, ketinančiai tapti partneriu, ir papildomi kriterijai, pagal kuriuos teikiama pirmenybė pasirenkant partnerį, kai kelios NVO pretenduoja juo tapti. Partneriu gali tapti gavusios ministerijos kvietimą NVO arba savo iniciatyva pateikę prašymą, kuriame turi nurodyti savo veiklą, motyvaciją bendradarbiauti, išsamiai aprašyti patirtį ir veiklos trukmę, nurodyti narius, paramos teikėjus, rėmėjus ir kt. Apraše taip pat numatyta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma. Aprašas netaikomas, kai ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Ministerija, vadovaudamasi Aprašo nuostatomis, yra pasirašiusi 7 sutartis dėl bendradarbiavimo su įvairiomis nevyriausybinėmis organizacijomis. Ministerija nurodė, kad nėra gavusi nei vieno nevyriausybinių organizacijų prašymo dėl bendradarbiavimo sutarties. Nevyriausybinių organizacijų aktyvus įsitraukimas formuojant sveikatos apsaugos politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas ne per sutarčių pasirašymą dėl bendradarbiavimo, bet per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje (https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos) skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose dalyvauja nevyriausybinių organizacijų, gydytojų draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir/ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Specialiųjų tyrimų tarnyba yra išsakiusi Sveikatos apsaugos ministerijai pastabas, kad būtina tobulinti esamą teisinį reglamentavimą, tikslu užtikrinti asociacijų ir organizacijų deleguojamų į darbo grupes ar komisijas narių privačių interesų deklaravimo, nusišalinimo, interesų konfliktų valdymo ir kontrolės tvarką. Atsižvelgdama į Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, ministerija šiuo metu konsultuojasi su Vyriausios tarnybinės etikos komisija ir Valstybine duomenų apsaugos inspekcija, dėl esamo teisinio reglamentavimo tobulinimo, kuris leistų užtikrinti, kad darbo grupių ar komisijų veikloje dalyvaujantys įstaigų, asociacijų ir organizacijų deleguojami nariai būtų nešališki, užtikrinant, kad jų deleguoti nariai nedelsiant nusišalintų ar būtų nušalinti nuo diskusijų, nuomonės pateikimo ir sprendimų priėmimo, galinčių sukelti interesų konfliktus.


Atlikti finansinių priemonių poveikio vertinimą pagal 2024–2027 m. vertinimų planą, patvirtintą finansų ministro 2021-06-28 įsakymu Nr. 1K-227.


Įgyvendinti specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą.

2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtintos mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija ir elektroninių nusikaltimų srityje besispecializuojančių pareigūnų mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Bendrųjų gebėjimų stiprinimas“, „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Specializuotų gebėjimų stiprinimas“. Koncepcija ir joje numatytomis mokymų programomis siekiama sustiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ugdyti pagrindines ir privalomas specialiąsias specializuotų Generalinės prokuratūros prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų, dirbančių su nusikaltimais elektroninėje erdvėje, kompetencijas.2023 m. gautas finansavimas pagal 2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos pažangos priemonę bei numatoma pradėti įgyvendinti Programą 2023 m. III-IV ketv.


Iki einamųjų metų pabaigos atlikti privačiam subjektui perduoto valdyti ir  (ar) naujai sukurto turto būklės vertinimą ir fiksuoti rezultatus.


Centrinės perkančiosios organizacijos katalogą papildyti 10 naujų pirkimų modulių.

Siekiant sudaryti prielaidas viešųjų pirkimų sistemai efektyviai funkcionuoti sukurta švieslentė (https://vpt.lrv.lt/lt/svieslente), kurioje galima matyti, kaip konkretiems pirkimų vykdytojams 2018-2020 m. sekėsi pasiekti keliamus tikslus. Šiuo metu švieslentėje pateikiami duomenys, kaip įgyvendinti žaliųjų pirkimų, taikyto kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijaus ir centralizavimo rodikliai.Švieslentė paskatins pirkimų vykdytojus siekti pirkimų efektyvumo, kas padės valstybei siekti nusistatytų tikslų įgyvendinimo.CPO LT elektroninis katalogas išplėstas 14 pirkimų moduliais: vaistai; vakcinos; daugiabučių namų atnaujinimo(modernizavimo) rangos darbai be projektavimo paslaugų; automobilinės dujos iš degalinių; benzinas ir dyzelinas iš degalinių; auditas; draudimas; dezinfekciniai tirpalai ir kiti tirpalai, nepriskirti vaistams; gamtinės dujos; maisto produktai; daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) rangos darbai su projektavimo paslaugomis; automobiliai; statinių ekspertizė; kompiuterių nuoma ir kt. Planuojama ir toliau plėsti CPO LT elektroninį katalogą.


Įgyvendinti viešųjų pirkimų specializacijos plane nustatytas priemones.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su Viešųjų pirkimų tarnyba 2022 m.  įvertino Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo plano (toliau -Planas) įgyvendinimo efektyvumą.  Vertinant efektyvumą nustatyta, kad 2019-2021 m. įgyvendintos visos Plane numatytos priemonės: įgyvendinus Planą parengti pirkimų specialistų žinių patikrinimo reikalavimai (mokymo programa) ir nuotoliniam mokymui skirtos priemonės, taip pat parengtos ir paskelbtos naudingos ir administracinę naštą mažinančios metodologinės priemonės (pirkimus reglamentuojančių įstatymų komentarai, tipiniai pirkimų dokumentai ir kt.), organizuoti tiekėjų, auditorių, koncesijas suteikiančių institucijų mokymai, sukurta sistema, leidžianti įvertinti pirkimų rezultatus. Numatyta siūlomus reikalingus profesionalumui stiprinti veiksmus  įtraukti į atsakingų institucijų metinius veiklos planus, taip pat  viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo eigą ir rezultatus vertinti ir reikiamus atlikti veiksmus nustatyti kas dvejus metus rengiamame dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“.


Parengti ir patvirtinti kriminalinės policijos specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje.

Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-08-30 įsakymu Nr. 5-V-712 patvirtinta programa „Nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimo pagrindai“,  skirta kriminalinės policijos nusikaltimų elektroninėje erdvėje (toliau – NEE) tyrimo padalinių pareigūnų kvalifikacijai tobulinti. Programos tikslas  – suteikti teorinių žinių ir suformuoti praktinius įgūdžius taip, kad pareigūnas, pradedantis darbą ar ne ilgiau nei 3 m. dirbantis NEE tyrimo padalinyje, gebėtų teisėtai atlikti.Ilgiau nei 3 m. dirbantiems specializuotiems pareigūnams programa nėra parengta, tačiau kasmet pareigūnai turi galimybę dalyvauti kituose NEE srities vidiniuose ir tarptautiniuose mokymuose.Pažymėtina, kad Policijos departamento struktūriniai padaliniai ir specializuotos policijos įstaigos periodiškai teikia Policijos departamentui informaciją dėl institucinių mokymo(si) poreikių. Atsižvelgiant į tai, kad programa parengta tik daliai specializuotų pareigūnų bei ją rengiant nebuvo atlikta visų specializuotų pareigūnų ugdymo poreikių analizė apklausiant pačius pareigūnus (remtasi ekspertų nuomone), priemonę vertiname kaip iš dalies įgyvendintą.


Parengti viešųjų pirkimų specializacijos plano projektą ir pateikti jį tvirtinti.

Vyriausybė 2019-03-27 pasitarime pritarė Ekonomikos ir inovacijų ministerijos parengtam Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo plano projektui, kurio įgyvendinimo kuravimą pavedė minėtai ministerijai. Plane buvo numatyta sukurti viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistemą, mokymų programas, parengti naudingas metodologines priemones, ieškoti sprendimų, kaip motyvuoti perkančiąsias organizacijas ir viešųjų pirkimų specialistus pirkimus atlikti efektyviau. Vyriausybė 2019-12-04 pasitarime patikslino Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo planą, kuriame buvo atsisakyta įgyvendinti priemones, susijusias su viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistema.


Identifikuoti administracines paslaugas ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl paslaugų, kurių teikimo būtų galima atsisakyti arba kurias būtų galima teikti integruotai.

Vidaus reikalų ministerija pateikė Vyriausybei administracinių paslaugų ir jas teikiančių institucijų (įstaigų, organizacijų) sąrašus, nurodė besidubliuojančias, administracinės paslaugos sampratos neatitinkančios paslaugas bei paslaugas, kurias galima teikti integruotai. Vyriausybės kancleris, atsižvelgiant į Vidaus reikalų ministerijos pasiūlymus dėl teikiamų administracinių paslaugų tobulinimo, pavedė (2020-07-30, Nr. S-3318) ministerijoms iki 2020-12-01 atnaujinti PASIS skelbiamą informaciją apie teikiamas administracines paslaugas. Pagal Vidaus reikalų ministerijos 2022 m. III ketv. pateiktą informaciją, 2021-09–09 Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) duomenys rodo, kad šioje informacinėje sistemoje buvo          5 671 administracinės paslaugos aprašymas. Bendradarbiaujant su viešojo administravimo subjektais, padidinta šių subjektų PASIS priemonėmis rengiamų administracinių paslaugų aprašymų kokybė, su administracine paslauga susiję lydintieji veiksmai buvo integruoti į pagrindinę administracinę paslaugą, taip pat iš PASIS buvo pašalinti aprašymai tų paslaugų, kurios pagal Viešojo administravimo įstatymą, nelaikomos administracine paslauga. Atliktos administracinių paslaugų inventorizacijos duomenys rodo, kad 2022-02-28  Lietuvos viešojo administravimo subjektai teikė 884 administracines paslaugas. Administracinių paslaugų apimtis nuolat kinta, priklausomai nuo pokyčių viešojo administravimo subjektų veiklą reglamentuojančiuose teisės aktuose. Vadovaujantis Viešojo administravimo įstatymo 19 str., viešojo administravimo subjektai privalo parengti administracinių paslaugų teikimo aprašymus. Šių aprašymų vertinimus (dėl atitikties administracinės paslaugos sąvokai ir dėl paslaugos aprašymo pilnumo/detalumo) atlieka Vidaus reikalų ministerija. Tinkamai parengti administracinių paslaugų aprašymai tvirtinami ir automatiškai publikuojami PASIS išoriniame puslapyje. Netinkamai parengti administracinių paslaugų aprašymai - grąžinami/atmetami.


Numatyti prevencines priemones orientuotas į verslo naujokus.

Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. B1-297 patvirtintame 2024 metų valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos veiklos plane numatytas įgyvendinti rodiklis „Parengti prevencinių priemonių, orientuotų į verslo naujokus, įgyvendinimo planą (vnt.) - 1“. Įgyvendinant šį rodiklį ir rengiant VMVT 2024 m. sklaidos planą, buvo įtrauktos šios prevencinės priemonės, orientuotos į komunikaciją su verslo naujokais: verslo naujoko paketo atnaujinimas ir populiarinimas patraukliomis vaizdinėmis priemonėmis socialiniuose tinkluose, pranešimuose spaudai; puslapio pritaikymas negalią turintiems asmenims, įtraukiant verslo naujoko paketą (prieinamumo didinimas); mentorių, konsultuojančių verslo subjektus, populiarinimas ir pristatymas verslo naujokams; vaizdo įrašai, skirti padėti įgyvendinti reikalavimus skirtingoms veikloms ir pristatyti klausimynų svarbą patikrinimo metu.


Nustatyti naujus (papildomus) į PASIS teikiamų duomenų patikimumo tikrinimo elementus.

VRM, siekdama užtikrinti PASIS sistemoje esančių duomenų patikimumą 2019-08-20 įsteigė darbuotojo, dirbančio pagal darbo sutartį, pareigybę. Darbuotojui pavesta tvarkyti PASIS informaciją: analizuoti PASIS sukauptus duomenis, formuoti ataskaitas, konsultuoti PASIS tvarkytojus paslaugų klasifikavimo, paslaugų aprašymų rengimo, paslaugų stebėsenos rodiklių ir kitais su PASIS susijusiais klausimais. Taip pat VRM, siekdama užtikrinti PASIS esančios informacijos turinio kokybę ir patikimumą, nuolat bendradarbiauja su informacijos į PASIS teikėjais, kuriems operatyviai teikia aktualiausią darbo su PASIS informaciją, organizuoja mokymus atsakingiems už paslaugos teikimą į PASIS subjektų darbuotojams.


Pabaigti viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizaciją (pabaigus PASIS duomenys būtų tik koreguojami pagal naujus pokyčius, o esami duomenys išlaikytų pakankamą patikimumo lygį).

Vidaus reikalų ministerija informavo, kad atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje vakokybe.vrm.lt.


Parengti ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo ir šių paslaugų teikimo modelio tobulinimo.

Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimu Nr. 495). Gairėse pateikti siūlymai ir dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo tobulinimo.


Parengti ir Vyriausybei pateikti Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų patikslinta viešosios paslaugos sąvoka, tam, kad būtų galima lengviau identifikuoti viešąsias paslaugas ir jas atskirti nuo administracinių paslaugų ir kitų funkcijų.

2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatyme Nr. XIII-2987 2 str. 19 d. patikslinta  viešosios paslaugos sąvoka sudaro sąlygas  lengviau identifikuoti viešąsias paslaugas, jas atskirti nuo administracinių paslaugų ir kitų funkcijų.


Parengti ir Vyriausybei pateikti Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, numatantį naujus reikalavimus viešųjų paslaugų teikimo administravimui, išgryninant viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetenciją (pareigas) ir sustiprinant jų atsakomybę už administruojamų viešųjų paslaugų kokybę.

2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatyme Nr. XIII-2987 20 str. patikslinti viešųjų paslaugų teikimo administravimo reikalavimai, išgrynintos   viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetencijos ir pareigos. Pavyzdžiui nustatyta, kad viešojo administravimo subjektai, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, įpareigoti: • nustatyti reikalavimus, kaip turi būti teikiama viešoji paslauga; • atlikus konkurencingą procedūrą parinkti asmenis, kurie teiks administruojamą viešąją paslaugą, o tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys, – įsteigti arba, jeigu pagal nustatytą kompetenciją to daryti negali, inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą, išskyrus atvejus, kai kiti įstatymai konkrečių viešųjų paslaugų teikimo administravimą reglamentuoja kitaip;• organizuoti viešosios paslaugos teikėjo veiklos priežiūrą arba tiesiogiai prižiūrėti jo veiklą;• nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją); savo veiklos planavimo dokumentuose numatyti tikslus (uždavinius), kurie būtų orientuoti į administruojamų viešųjų paslaugų teikimo kokybės gerinimą, arba nustatyti užduotis viešosios paslaugos teikėjui pagerinti viešosios paslaugos kokybei ir t.t.


Sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, įtraukiant į procesą PASIS duomenų gavėjus ir teikėjus.

2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymo Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) 20 str. 4 d. 4 p. viešojo administravimo subjektams, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai, pavesta administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją). Įstatymo 19 str. 4 d. viešojo administravimo subjektams pavesta nustatyti teikiamos administracinės paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti administracinės paslaugos kokybę. Ankstesniu reglamentavimu paslaugos teikimo kokybė buvo analizuojama remiantis vidaus reikalų ministro nustatyta tvarka, o nauju reglamentavimu sustiprinama viešojo administravimo subjektų atsakomybė už jų administruojamų viešųjų bei administracinių paslaugų kokybę.  Įstatyme numatytos priemonės sudarė sąlygas sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, o tolimesnė sistemos veikimo stebėsena pagal atskiras viešojo sektoriaus sritis bus tęsiama strateginių tyrimų metu.


2019 m. prieš vykdant kasmetinį šalies gyventojų nuomonės tyrimą dėl sveikatos apsaugos, klausimus papildyti, atnaujinti, pakoreguoti konsultuojantis su sociologais ir pacientų bei gydytojų organizacijomis. Įtraukti į atsakingų skyrių Kokybės vadybos sistemos procesus nuostatą, kad veiklos planuojamos ir vykdomos atsižvelgiant į visuomenės nuomonės apklausų rezultatus.

Pagal pacientų organizacijų siūlymus ministerija kasmet atliekamo visuomenės nuomonės tyrimo klausimyną papildė klausimais, leidžiančiais identifikuoti pacientų lūkesčius dėl teikiamų paslaugų. Gyventojų klausiama, kurie aspektai svarbiausi renkantis ligoninę (susidūrus su sudėtingu sveikatos sutrikimu, pavyzdžiui, miokardo infarktu), kuriuos sveikatos priežiūros aspektus reikėtų tobulinti pirmiausiai, kokiais klausimais pacientus galėtų konsultuoti slaugytojai, kokie paslaugų kokybės aspektai gyventojams yra svarbiausi ir pan. Parengtas ir ministro patvirtintas (2019-09-05 įsakymu Nr. V-1047) Visuomenės nuomonės tyrimų organizavimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta tyrimų organizavimo, klausimynų sudarymo tvarka. Numatyta, kad kasmetinio tyrimo klausimyno kintamoji dalis skirta nustatyti visuomenės lūkesčius ir nuomonę konkrečiais veiklos klausimais, sudarant klausimus pagal poreikį konsultuojamasi su pacientų, medikų organizacijomis bei sociologais. Taip pat numatyta, kad į tyrimų rezultatus atsižvelgiama sudarant ir vykdant ministerijos strateginius ir metinius veiklos planus.Pagal atnaujintą klausimyną 2019 m. lapkričio – gruodžio mėn. atlikta reprezentatyvi Lietuvos gyventojų nuomonės apklausa ir 2020 m. sausį ministerijai pateikti tyrimo rezultatai. Atlikto tyrimo duomenimis, renkantis ligoninę esant sudėtingam sveikatos sutrikimui, svarbiausiais kriterijais pacientai laiko ligoninės turimą moderniausią diagnostinę ir gydymo įrangą (67 proc. respondentų), kad tai aukščiausios kompetencijos specializuotas ligos gydymo centras (51 proc.), daugiaprofilinė ligoninė, kurioje dirba įvairių sričių specialistai (41 proc.). Pacientų nuomone, pirmiausiai tobulintinas sistemos aspektas – visuotinė išankstinė pacientų registracija pas gydytojus (38 proc.), šeimos gydytojo teisės skirti daugiau įvairių tyrimų nei dabar nustatymas (30 proc.), priemokų už kompensuojamuosius vaistus mažinimas (15 proc.). Pacientų nuomone, slaugytojai juos konsultuoti galėtų dėl sveikos gyvensenos (40 proc.), paskirtų kompensuojamųjų vaistų receptų pratęsimo (39 proc.), vyresnio amžiaus pacientų priežiūros (36 proc.), dėl lengvų sveikatos sutrikimų, pažymų (33–32 proc.).


Siekiant užtikrinti operatyvų, išsamų ir aiškų informacijos pateikimą visuomenei ir žiniasklaidai, reguliarų informacijos atnaujinimą, pakeisti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2017 m. spalio 6 d. įsakymą Nr. V-1165 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.

2019-03-28 sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-371 pakeistas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašas. Jame naujai nustatyta ministerijos interneto svetainės struktūra (svetainės skyriai, poskyriai) ir administravimo atsakomybės (atsakingi padaliniai, asmenys).


Nustatyti Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, apraše reikalavimą valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (arba) tvarkytojams, ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojams teikti atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimų ataskaitas nacionalinei stebėsenos sistemai.

2023-07-19 priimti teisės aktų pakeitimai (LRV nutarimas Nr. 573 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, LRV nutarimas Nr. 574 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“, LRB nutarimas Nr. Nr. 575 „„Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“), kuriais nustatyta, kad kibernetinio saugumo subjektai ne rečiau kaip kartą per metus arba po esminių organizacinių ar sisteminių pokyčių turi atlikti rizikos vertinimą ir jį paskelbti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemoje.


Išplėsti ministerijos naujienų gavėjų sąrašą į jį įtraukiant pacientų organizacijas ir taip užtikrinti savalaikį aktualios informacijos perdavimą tikslinėms grupėms.

Ministerijos spaudos tarnyba atnaujino ir papildė 164 pacientų organizacijų kontaktinius duomenis, apklausė organizacijas ir 143 organizacijoms, sutikusioms gauti informaciją, ją siunčia nuo 2019-04-12.


Parengti Lietuvos Respublikos kelių įstatymo ir Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo ir šių įstatymų įgyvendinančiuosius teisės aktų projektus.

Nuo 2022-12-31 valstybinės reikšmės keliai ir jiems priskirta žemė registruojama Susisiekimo ministerijos apskaitoje kaip žemė ir infrastruktūros statiniai. Likę neužregistruoti žemės sklypai – probleminiai: gretutiniai sklypai registruoti pažeidžiant Kelių įstatymo 11 str., ir norint išspręsti susidariusią situaciją tenka kreiptis į Generalinę prokuratūrą ginti viešąjį interesą. Juos patikėjimo teise valdanti Lietuvos automobilių kelių direkcija planuoja užregistruoti per 4–5 metus. Kadangi likę neužregistruoti žemės sklypai 2023-03-31 sudaro apie 3,5 proc., rekomendaciją laikome įgyvendinta, tačiau ir toliau stebėsime valstybinės reikšmės kelių užimamos žemės registravimo Nekilnojamojo turto registre procesą.


Nuolat dalintis nauja vaizdo informacija (socialinė reklama, informaciniai vaizdo klipai) su ministerijai ir savivaldybėms pavaldžiomis sveikatos priežiūros įstaigomis, kad ši informacija būtų transliuojama gydymo įstaigų ekranuose.

Reaguojant į tymų protrūkį 2019 m. II ketv. parengtas informacinis vaizdo klipas apie skiepus ir galimybę išvengti užkrečiamų ligų plitimo, kuris turėjo būti viešinamas sveikatos priežiūros įstaigų turimuose ekranuose, visuomenei platinamas kitais pavaldžių institucijų turimais kanalais. Koronaviruso infekcijos metu Ministerija savo socialinio tinklo Facebook paskyroje, kurią seka ir pavaldžios institucijos bei gydymo įstaigos, nuolat skelbė visuomenei aktualius infografikus ragindama jais dalintis, kad informacija pasiektų kaip galima didesnį skaičių gyventojų. Taip pat buvo parengti infografikai didžiausių Lietuvoje gyvenančių tautinių bendrijų kalbomis, jie buvo platinami pagal poreikį, taip pat ir savivaldybėms, kurioms yra pavaldžios dauguma sveikatos priežiūros įstaigų.Savanorių pagalba sukurtas interneto puslapis koronastop.lrv.lt bei vaizdo klipai, skatinantys likti namuose, saugoti save ir aplinkinius.


Bendrojo ugdymo mokyklų aplinkos duomenų „2 – mokykla“ ataskaitos formą papildyti mokyklų skaitmenizavimo lygį iliustruojančiais rodikliais, kurie remtųsi švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintu švietimo aprūpinimo standartu


Atlikti programinės įrangos pakeitimus, susijusius su neišmokėtų vienkartinių išmokų duomenimis, reikalingais apskaitai kaupimo principu tvarkyti.

Valdyba atliko programinės įrangos pakeitimus, susijusius su neišmokėtų vienkartinių išmokų (ligos, tėvystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, vaiko išlaikymo išmokų) duomenimis. Neatlikti programinės įrangos pakeitimai dėl likusių vienkartinių mokėtinų socialinio draudimo išmokų (netekto darbingumo vienkartinės kompensacijos; vienkartinė draudimo išmoka apdraustajam mirus). Valdyba 2024-05-10 informavo, kad planuoja šią priemonę įgyvendinti kartu su 1.4 priemone (iki 2027-12-31), sukūrus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui. Todėl laikome šią priemonę įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame.


Iki einamųjų metų pabaigos atlikti privačiam subjektui perduoto valdyti ir  (ar) naujai sukurto turto būklės vertinimą ir fiksuoti rezultatus.


Formuoti ataskaitas objektyviai informacijai apie eiles ir jų tendencijas iš Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) gauti.

Informacija apie paslaugų  laukimo eiles sveikatos priežiūros įstaigose viešai skelbiama internete https://osp.stat.gov.lt/pacientu-eiles. Duomenų stebėsena dalinai galima ir portale  esveikata.lt (https://www.esveikata.lt/statistika/espbi-stat/ipr.php/chart?statId=PR-3&orgId=0&year=2023), vykdoma duomenų stebėsena. Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad pagal ataskaitų duomenis pradėta paslaugų prieinamumo, vartojimo ir pacientų srautų stebėsena ir analizė.


Apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus pateikti teisėjams Nacionalinės teismų administracijos organizuotų mokymų metu ir ikiteisminio tyrimo įstaigoms.


Parengti ir patvirtinti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą, reglamentuojantį sprendimų priėmimo procesą, apimantį naujų technologijų įtraukimą ir taikomų pervertinimą, įtraukiant ir išbraukiant asmens sveikatos priežiūros paslaugas į (iš) kompensuojamųjų PSDF lėšomis.

Lietuvos Respublikos Seimas 2018-12-13 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo ir papildymo 9(2) ir 9(3) straipsniais įstatymą Nr. XIII-1764, įsigaliojantį nuo 2019-07-01. Įstatymu reglamentuotas asmens sveikatos priežiūros paslaugų įrašymas į apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis sąrašą. Įstatymo nuostatoms įgyvendinti sveikatos apsaugos ministras įsakymais (2019-09-10 Nr. V-1056 ir 2019-12-09 Nr. V-1406) patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų vertinimo komitetą, komiteto darbo reglamentą ir jų pakeitimus. Šiais teisės aktais nustatyta tvarka ir procedūros, kuriomis vadovaujantis priimami sprendimai dėl naujų sveikatos priežiūros technologijų taikymo praktikoje finansavimo. Nustatytas naujų sveikatos priežiūros paslaugų, kurios galėtų būti apmokamos PSDF lėšomis, ir jau apmokamų paslaugų, kurių teikimo sąnaudos padidėjo dėl organizacinių pakeitimų ir (ar) diegiamų naujų technologijų, vertinimas, patvirtinti vertinimo kriterijai ir procedūros, įvertintų paslaugų išdėstymas prioriteto tvarka, teikiant pasiūlymą ministrui jas įrašyti (arba neįrašyti), išbraukti jau esančias iš PSDF lėšomis apmokamų paslaugų sąrašo, paslaugų sąrašo keitimas. Paraiškas dėl paslaugų vertinimo komitetui gali teikti Sveikatos apsaugos ministerija, Valstybinė ligonių kasa, universiteto ligoninės ir sveikatos priežiūros specialistus vienijančios asociacijos.


Nacionalinio kibernetinio saugumo centro strateginiame veiklos plane įvardinti vykdomą švietimo veiklą; šios veiklos vertinimo rodiklius nustatyti centro veiklos plane.

Patvirtintas 2023 m. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro švietimo veiklų planas Nr. 52K-1, kuriame įvardinti vykdomų mokymų pavadinimai, suteikti prioritetai, nurodytas finansavimas, datos, tikslai, tikslinės grupės, planuojamas dalyvių skaičius, kompetencijos, kurios stiprinamos, atsakingi vykdytojai, veiklos vertinimo rodikliai.Taip pat, 2023-03-06 įsakymu Nr. V-180 "Dėl Lietuvos respublikos krašto apsaugos ministro valdymo sričių  2023–2025 metų strateginio veiklos plano patvirtinimo" patvirtintame plane numatyta įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“ ir tęsti švietėjišką veiklą, organizuojant bazinius ir higienos kibernetinio saugumo mokymus.


Parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą, įgaliojantį LNSS dalyvius, teikiančius pacientams paslaugas, atnaujinti, papildyti informaciją pacientams ar jų įgaliotiems asmenims, skelbiamą įstaigų viešose vietose (skelbimų lentose, skirtose pacientams), internetinėse svetainėse, socialinių tinklų paskirose apie pacientų teises, prievoles, priimtų sveikatos priežiūros įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarką. Įsakyme pavesti Sveikatos apsaugos ministerijos Vidaus audito skyriui audito metu vertinti pavaldžiose ministerijai įstaigose šio įsakymo realizavimą.

Įgyvendinant priemonę, ministro įsakymu (2019-11-15 Nr. V-1296) patvirtinta Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo nauja redakcija, įsigaliosianti nuo 2020-05-01. Joje numatyta, kad asmens sveikatos priežiūros įstaigos savo patalpose pacientams prieinamose vietose ir viešoje erdvėje skelbia informaciją apie pacientų teises, pareigas, priimtų įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarkos aktualią redakciją, o už asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės valdymo ir gerinimo veiklą bei pacientų teisių užtikrinimą atsako įstaigos vadovas. Aprašo vykdymo priežiūros funkcijas pavesta vykdyti Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai, kuri patikrinimų metu vertins ir reikalavimų dėl pacientų informavimo nuostatų vykdymą.