Pasitelkus pacientų organizacijas identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus tokios informacijos sklaidai.

Siekiant identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus jos sklaidai, 143 pacientų organizacijoms buvo išsiųstas kvietimas teikti pasiūlymus dėl visuomenės informavimo turinio ir formos. Gauti trys pasiūlymai dėl informacijos poreikio. Atsižvelgiant į siūlymus, parengtas ir pacientų organizacijoms bei savivaldybių administracijoms išsiųstas infografikas, informuojantis kokios paslaugos ir medicinos pagalbos priemonės priklauso negalią turintiems žmonėms. Taip pat parengtas infografikas apie pacientų teises ir pareigas. Infografikai paskelbti ministerijos socialinio tinklo Facebook paskyroje, išplatinti sveikatos priežiūros įstaigoms. Be to, sudarius pacientų organizacijų kontaktinių el. pašto adresų sąrašus (140 adresų), jais nuolat siunčiama aktuali Sveikatos apsaugos ministerijos informacija.


Patvirtinti Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašą.

Ministro 2018-12-21 įsakymu Nr. V-1495 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašas. Nustatyta: principai, kuriais vadovaujantis vykdomas kompleksinis asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimas, siekiant nustatyti optimalų rengiamų, esamų bei trūkstamų specialistų skaičių; kokie duomenys naudojami ir jų šaltiniai; specialistų skaičiaus ir jų poreikio nustatymo rodikliai; esamos situacijos analizė bei skaičiavimai. Atsižvelgiama ir nustatyta vertinti paslaugų struktūros pokyčius, paslaugų poreikį regionuose, specialistų darbo krūvius, pasitraukimo iš profesijos, emigracijos prognozes ir kt. veiksnius. Numatyta, kad vienų metų prognozė gali būti koreguojama. Patvirtinta nauja aprašo redakcija (2020-06-18 įsakymu Nr. V-1520, patikslinta 2020-07-17), kurioje numatyta specialistų poreikį planuoti pagal įgytas specialistų profesines kvalifikacijas, be gydytojų įtraukiant ir kitus specialistus (gydytojai (medicinos gydytojai, šeimos gydytojai, gydytojai specialistai), gydytojai odontologai, gydytojai odontologai specialistai, slaugytojai (pagal specializacijas), akušeriai ir burnos priežiūros specialistai (gydytojo odontologo padėjėjai, burnos higienistai, dantų technikai), taip pat pagal apskritis ir rajonus, pagal asmens sveikatos priežiūros įstaigas. Nustatant planuojamus asmenų priėmimo į studijas ir rezidentūrą skaičius valstybiniam užsakymui formuoti numatyta atsižvelgti į informaciją apie maksimalius universitetų ir kolegijų galimų parengti studentų ir rezidentų skaičius ateinančiais mokslo metais. Valstybinio užsakymo formavimo komitetas ministro tvirtinamo darbo reglamento (patvirtintas ministro 2020-07-17 įsakymu Nr. V-1694) nustatyta tvarka priima sprendimus dėl valstybinio užsakymo formavimo: nustato siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendrą skaičių kolegijoms, universitetams) ir siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamą rezidentūrą vietų skaičių pagal rezidentūros programas ir universitetus, ir rekomenduojamą priėmimo į valstybės nefinansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendras skaičius kolegijoms bei universitetams).


Iki einamųjų metų pabaigos atlikti privačiam subjektui perduoto valdyti ir (ar) naujai sukurto turto būklės vertinimą ir fiksuoti rezultatus.


Sukurti Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) integraciją su ESPBI IS.

Sukurta Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) integracija su Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacine sistema (ESPBI IS). Taip pat sukurtos integracinės sąsajos naudotis IPR IS įstaigoms, kurios naudojosi savo turimomis informacinėmis sistemomis. 2021 m. kovo 10 d. duomenimis, sutartis dėl IPR IS naudojimo buvo pasirašiusios 462 asmens sveikatos priežiūros įstaigos, iš jų IPR IS naudojo 260, 2021 m. liepos mėn. 13 d. duomenimis pasirašytos 597 sutartys su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis, 405 jų publikavo sveikatos priežiūros paslaugų eilių laikus. 2022 m. balandžio 1 d. duomenimis, sutartis dėl IPR IS naudojimo pasirašiusios 616 įstaigos, iš jų IPR IS naudoja 442. Registrų centro duomenimis, gydymo įstaigos pacientų registracijai tebesinaudoja savo sistemomis, tam įtakos turi integracinių darbų ir lėšų jiems poreikis, iškilęs COVID-19 pandemijos faktorius, taip pat ir gydymo įstaigų įpročiai, baimė visiškai atverti savo įstaigos informaciją. Gydymo įstaigos pagrindinėmis vangaus jungimosi į IPR priežastimis nurodo sistemos greitaveikos sutrikimus, lėšų integracijai trūkumą, komunikacijos problemas su Registrų centru ir neoperatyvų jų reagavimą į problemas. Taip pat įžvelgiama nepakankamo pacientų informavimo apie šią sistemą problema, pacientų nenoras jungtis per e-valdžios vartus. IPR sistema besinaudojančios gydymo įstaigos nurodo, kad didžioji dalis pacientų (80-95 proc.) registruojasi pas gydytojus telefonu. Registrų centras pradėjo vizitus į asmens sveikatos priežiūros įstaigas, siekiant išsiaiškinti papildomus įstaigų poreikius funkcionalumams, kad IPR IS būtų naudojama kuo plačiau. Siekiant efektyvesnių registracijos procesų, Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Registrų centru ir Valstybine ligonių kasa įgyvendina ES fondų lėšomis finansuojamą projektą „Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos vystymas“, kurio pabaiga numatyta 2022-10-31 (projekto vertė 966 tūkst. Eur). Projekto tikslas – padaryti išankstinę registraciją patogesne pacientui ir sudaryti sąlygas aktyviai sistemos stebėsenai. Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane ( 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) numatyti veiksmai siekiant išplėsti ESPBI IS skaitmeninę sveikatos istoriją, kurti naujus funkcionalumus bei užtikrinti išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) naudojimą nacionaliniu lygiu. Veiksmų įgyvendinimas numatytas iki 2023 m. III ketvirčio.


Sveikatos apsaugos ministro įsakyme „Dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2019 metų siektinų reikšmių patvirtinimo“ papildomai įtraukti veiklos rezultatų vertinimo rodiklį, vertinantį magnetinio rezonanso tomografo panaudojimo efektyvumą.

Sveikatos apsaugos ministras 2019-06-20 įsakymu Nr. V-731 2019 m. sveikatos priežiūros įstaigų veiklos rezultatų vertinimą praplėtė magnetinio rezonanso tomografo panaudojimo efektyvumo vertinimu: nustatyta rodiklio „Įstaigoje iš PSDF lėšų apmokėtų brangiųjų tyrimų ir procedūrų, kurių stebėsena atliekama, skaičius [...]“ siektina reikšmė – „Magnetinio rezonanso tomografijos aparatų apkrova – ne mažiau kaip 16 magnetinio rezonanso tomografijos tyrimų per vieną darbo dieną vienu aparatu“. Šis rodiklis nustatytas respublikos, rajonų ir regionų lygmens viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms, universitetų ligoninėms, antrinio ir tretinio lygio asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms. Pagal 2019 m. šio rodiklio įvykdymo rezultatus iš 11 įstaigų, kuriose rodiklio reikšmės vertintos, nustatytą siektiną reikšmę pasiekė ar viršijo 4 įstaigos (36 proc. įstaigų).


Inicijuoti Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4(1), 5, 6(1), 7, 7(1), 9, 10, 14, 23, 23(1), 24, 25, 26, 28, 29, 30(1), 30(2), 30(3), 30(4), 33 straipsnių ir priedo pakeitimo, Kodekso papildymo 24(1), 24(2), 24(3), 24(4), 25(1), 25(2), 29(1), 29(2), 29(3), 29(4), 29(5), 29(6), 29(7) ir 29(8) straipsniais įstatymo projekto, kuriame numatyta, kad viešąją geležinkelių infrastruktūrą valdo atskira įmonė, svarstymą Lietuvos Respublikos Seime.

2018-12-20 priimtas Geležinkelių transporto kodekso 3 , 41, 5, 61, 7, 71, 9, 10, 14, 23, 231, 24, 25, 26, 28, 29, 301, 302, 303, 304, 33 straipsnių ir priedo pakeitimo, Kodekso papildymo 241, 242, 243, 244, 251, 252, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297 ir 298  straipsniais  įstatymas, kuriame numatyta, kad viešąją geležinkelių infrastruktūrą patikėjimo teise valdo, naudoja, ja disponuoja viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytoja – akcinės bendrovės „Lietuvos geležinkeliai“ viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijoms vykdyti įsteigta dukterinė bendrovė.


Pakeisti Viešosios geležinkelių infrastruktūros turto perdavimo patikėjimo teise sutartį.

Susisiekimo ministerija ir AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“ 2019 m.lapkričio 22 d. pasirašė Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio viešosios geležinkeliųinfrastruktūros turto, išskyrus jo užimamą valstybinę žemę, ir Lietuvos valstybei nuosavybės teisepriklausančių geležinkelių paslaugų įrenginių, išskyrus jų užimamą valstybinę žemę, patikėjimosutartį.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004-05-19 nutarimo Nr. 611 „Dėl Viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumų skyrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, nustatant:– apmokėjimo už rezervuotus bet nepanaudotus pajėgumus tvarką,– subjektą, atsakingą už paskirtų pajėgumų naudojimo stebėseną ir analizę,– lankstesnį atsisakytų pajėgumų perskirstymo mechanizmą, numatant trumpesnį prašymų nagrinėjimo terminą, įvairesnes prašymų pateikimo alternatyvas.

Susisiekimo ministerija informavo, kad rekomendacija įgvendinta 2021 m. gruodžio 14 d. priimtame Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4, 41, 71, 9, 101, 12, 14, 17, 20, 21, 23, 231, 241, 251, 252, 26, 28, 29, 291, 292, 293, 295, 296, 297, 298, 301 ir 302 straipsnių pakeitimo, Kodekso papildymo 253, 299 ir 2910 straipsniais ir 251 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatyme Nr. XIV-772 (toliau – GTK pakeitimo įstatymas) įtvirtinus šias efektyvesnį pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančias priemones:- panaikinta galimybė pareiškėjui atsisakyti jam skirtų pajėgumų ir nustatytas pareiškėjui skirtų pajėgumų pakeitimo mechanizmas (pareiškėjas, kuriam skirti pajėgumai, turės teisę ne vėliau kaip prieš 30 darbo dienų iki kiekvienos Viešosios geležinkelių infrastruktūros tinklo nuostatuose nurodytos galiojančio tarnybinio traukinių tvarkaraščio pakeitimo dienos viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui raštu pateikti prašymą pakeisti jam skirtus pajėgumus);- įdiegta skirtų pajėgumų naudojimo kontrolės sistema (viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas įpareigotas vykdyti pajėgumų panaudojimo kontrolę ir kaupti duomenis apie ankstesniais tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpiais skirtų pajėgumų panaudojimo rodiklius);- sugriežtinta užmokesčio už skirtus, bet nepanaudotus pajėgumus taikymo tvarka (užmokestį už skirtus, bet nepanaudotus pajėgumus, privalės mokėti pareiškėjas, kuris pajėgumus ar jų dalį nepanaudos perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje);- nustatytas pagrindinis skirtų pajėgumų panaudojimo perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje vertinimo kriterijus (jeigu pareiškėjas perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje jam skirtus pajėgumus panaudoja ne pagal prioriteto taisyklėje, pagal kurią jam buvo skirti pajėgumai, nurodytus kriterijus  arba pakeistus pajėgumus panaudoja kitais, nei nustatyta tikslais, laikoma, kad skirti pajėgumai yra nepanaudoti).GTK pakeitimo įstatyme nustatytos efektyvesnį pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančios priemonės bus taikomos 2023–2024 m. ir vėlesniais tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpiais.


Užtikrinti, kad  viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas parengtų išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, priskyrimo (paskirstymo) metodiką.

AB „Lietuvos geležinkeliai“ generalinio direktoriaus pavaduotojo – Geležinkelių infrastruktūros direkcijos direktoriaus 2018-11-22 potvarkiu Nr. PVS(DI)-72 patvirtinta Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo išlaidų, tiesiogiai patiriamų vykdant geležinkelių transporto eismą, apskaitos metodika.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004-05-19 nutarimo Nr. 610 „Dėl Užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą apskaičiavimo ir skelbimo, konkrečios geležinkelio įmonės (vežėjo) mokėtino užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą dydžio apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, numatant, kad įmokas surenka nuo geležinkelio įmonės (vežėjo) nepriklausantis subjektas, ir inicijuoti jo svarstymą.

LRV 2020-04-08 nutarimu Nr. 356 „Dėl  LRV 2004 -05-19 nutarimo Nr. 610 „Dėl Užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą apskaičiavimo ir skelbimo, konkrečios geležinkelio įmonės (vežėjo) mokėtino užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą dydžio apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo” buvo patvirtintos Užmokesčio už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą ir užmokesčio už skirtus, bet nepanaudotus viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumus apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklės, kuriose nustatyta, kad užmokestį už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą apskaičiuoja ir surenka viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas, t. y. AB ,,Lietuvos geležinkeliai“ įsteigta dukterinė bendrovė viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijoms vykdyti – AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“.


Sudaryti Valstybei nuosavybės teise priklausančių geležinkelių paslaugų įrenginių perdavimo patikėjimo teise sutartį.


Įgyvendinti patvirtintame Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos priemonių plane numatytus veiksmus, susijusius su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.

2022 m. baigtas vykdyti Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano vykdymas. Įgyvendinant priemones, susijusias su kibernetinio saugumo rizikų valdymu:•2017–2019 m. Nacionalinis kibernetinio saugumo centras įgyvendino projektą „Įrankiai ir gebėjimų stiprinimas kibernetinės erdvės stebėsenai, analizei ir grėsmių aptikimui Lietuvoje ir ES gerinti“. Buvo sukurta informacinė platforma (LITIS arba MAPPI), kuri nuolat automatizuotai surenka duomenis ir atvaizduoja aktualią Lietuvos interneto infrastruktūros loginę schemą;•2020 m. Krašto apsaugos ministerija atliko kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams analizę kurios metu buvo nustatytos nacionalinio kibernetinio saugumo aplinkos rizikų vertinimo alternatyvos.•2022 m. parengti ir 2023 m. I ketv. pateikti Vyriausybei svarstyti nutarimų „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013-07-24 nutarimo Nr. 716 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ , „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektai, kuriuos priėmus bus:-aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, taikomų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, kuris yra išdėstomas viename teisės akte; -gerinamas kibernetinio saugumo rizikų valdymas, kadangi ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojai nacionalinei stebėsenos sistemai teiks atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimo ataskaitas;-nustatytas aiškesnis institucijų, atsakingų už valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugą, ratas, kurios pačios turės teisę nustatyti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūrą valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugoje;-stiprinamas santykių su tiekėjais procesas, siekiant eliminuoti galimas grėsmes ir rizikas, susijusias su tiekimo grandine, nepatikimų gamintojų įrangos naudojimu ir tiekėjams suteikiama prieiga prie išteklių.


Kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų (KOSI) atstovams 2023-11-15 gerosios patirties seminaro metu pristatyta informacija apie statistinės informacijos revizijų atlikimą, analizę ir skelbimą ir atkreiptas dėmesys dėl būtinumo Oficialiosios statistikos portale skelbti statistinių tyrimų metaaprašus, nurodant tikslintų rodiklių priežastis. Reguliariai suteiktos konsultacijos statistinių tyrimų vadovams ir KOSI metaaprašų rengimo/atnaujinimo klausimais, ypatingą dėmesį skiriant statistinių rodiklių kokybei, informacijai apie revizijų atlikimą. Metaaprašai Oficialiosios statistikos portale atnaujinami kartu su atitinkama statistine informacija. Revizuoti / patikslinti rodikliai Rodiklių duomenų bazėje Oficialiosios statistikos portale žymimi sutartiniu simboliu.


Sukurti valstybės informacinių išteklių informacijos sąsajų žemėlapį bei jo tvarkymo metodines ir automatines priemones.

Įgyvendinant 1.3 priemonę, buvo sukurtas Valstybės informacinių išteklių (VII) sąsajų žemėlapis, kuris struktūrizuotai aprašo ir grafiniame interfeise atvaizduoja VII ir jų tarpusavio integracines sąsajas. Sąsajų žemėlapyje interaktyviai pavaizduotos 1864 sąsajos, veikiančios tarp 369 VII. Informacija Sąsajų žemėlapyje pateikiama įvairiais pjūviais – pagal sąsajų skaičių, VII valdymo sritį bei VII sąsajumą (t.y. santykį tarp visų sudarytų sąsajų skaičiaus ir informacinių sistemų skaičiaus). Žemėlapis yra svarbus instrumentas vykdant valstybės informacinių išteklių konsolidavimą, valstybės informacinių išteklių architektūros planavimą ir racionalų jos kūrimą bei siekiant optimizuoti valstybės informacinę infrastruktūrą, užtikrinti efektyvų valstybės informacinių išteklių sąveikos organizavimą, funkcinį suderinamumą bei patogų naudojimą.Detaliau su interaktyviu Sąsajų žemėlapiu galima susipažinti Informacinė visuomenės plėtros komiteto interneto svetainėje adresu https://ivpk.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/informacines-sistemos-ir-registrai.


Įvertinti nuomos sutartis pagal 19-ąjį VSAFAS „Nuoma, finansinė nuoma (lizingas) ir kitos turto perdavimo sutartys“ ir pagal įvertinimo rezultatus ištaisyti apskaitoje veiklos nuomos sutarčių ūkines operacijas.

Nacionalinė žemės tarnyba įvertino nuomos sutartis  ir nustačiusi, kad trys sutartys priskirtinos finansinei nuomai, 2020-07-30 apskaitoje užregistravo koreguojančius buhalterinius įrašus.


Sukurti papildomus institucinius pajėgumus (žmogiškieji ištekliai, kompetencijos, priemonės) išmetamų į aplinką teršalų apskaitos ir prognozių vykdymui taikant TIER2 ar didesnio detalumo metodą, kad būtų užtikrintas tarptautinių ir Europos Sąjungos teisės aktų reikalaujamas apskaitos tikslumas, išsamumas, skaidrumas, nuoseklumas, duomenų atsekamumas.


Parengti elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašą, be kita ko, įvertinant poveikį nacionalinei informacinei architektūrai ir ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros objektams.

2023-07-19 patvirtintas Valstybės informacinių išteklių (VII) svarbos vertinimo tvarkos aprašas. Visų valstybės institucijų steigiamų, kuriamų ir (ar) valdomų VII svarbos vertinimas bus atliekamas vadovaujantis ekonomikos ir inovacijų ministro tvirtinama valstybės informacinių išteklių svarbos vertinimo metodika, kurioje nustatyti VII sudarančių duomenų bei informacinių sistemų, kuriuose jie yra tvarkomi, priskyrimo vienai iš Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme nurodytų VII rūšių reikalavimai, vertinamų VII poveikio sričių dimensijos ir VII svarbos vertinimo eiga.


Parengti Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimus, kurie nustatytų įstaigų vadovams arba kitiems atsakingiems asmenims administracinę atsakomybę už organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų nevykdymą ir teisėtų Nacionalinio kibernetinio saugumo centro nurodymų, susijusių su kibernetinio saugumo užtikrinimu, neįvykdymą laiku.

Krašto apsaugos ministerija parengė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 479 ir 480 straipsnių pakeitimus, kuriais įstaigų vadovams arba kitiems atsakingiems asmenims nustatoma administracinė atsakomybė už organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų nevykdymą ir teisėtų Nacionalinio kibernetinio saugumo centro nurodymų, susijusių su kibernetinio saugumo užtikrinimu, neįvykdymą laiku. Lietuvos Respublikos Seimas 2018 m. birželio 30 d. priėmė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 79, 479, 480, 589 straipsnių pakeitimo ir 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymą, kuris įteisino ministerijos parengtus Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso pakeitimus.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Kupiškio r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 5 nekilnojamojo turto (NT) objektus, kurie buvo naudojami ne toms funkcijoms, kurioms buvo patikėti, įgyvendinti. Savivaldybės taryba 2020-12-10 sprendimu Nr. TS-284 pripažino 3 NT objektus (administracines patalpas, esančias Gedimino g. 36, Kupiškyje (unikalus Nr. 5798-5003-3010:0002, 937,94 kv. m) ir du garažus, esančius Maironio g. 7, Kupiškyje (unikalūs Nr. 5796-7000-2014:0006 ir 5796-7000-2014:0005, 65,32 kv. m) nereikalingais valstybinių funkcijų įgyvendinimui. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-15 nutarimu Nr. 620 „Dėl valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn ir savivaldybių turto perėmimo valstybės nuosavybėn“, savivaldybė minėtą turtą perdavė VĮ Turto bankui (perdavimo-priėmimo aktai: 2022-06-30 Nr. 22-A6-195, 2023-05-30 Nr. 23-A6-52).Patalpa - garažas boksas Nr. 11 (unikalus Nr. 5796-7000-2014:0003) naudojama savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti vadovaujantis Vietos savivaldos įstatymo 6 str. 14 p. pagal sudarytą panaudos sutartį su Kupiškio r. neįgaliųjų draugija (panaudos terminas iki 2029-06-24), sprendimus dėl patalpos - garažo bokso Nr. 12 (unikalus Nr. 5796-7000-2014:0004) naudojimo numatoma priimti iki 2025-12-01.


Parengti valstybės IT projektų portfelio valdymo gaires, apimančias IT projektų portfelio valdymo procedūras, dalyvaujančius subjektus, jų roles ir atsakomybes bei IT projektų  stebėsenos technines priemones.

Vyriausybės 2020-06-22 nutarimu Nr. 712 patvirtintas Projektų valdymo tvarkos aprašas (žr. nuorodą https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/f9291fc0bb6e11eab9d9cd0c85e0b745), kuris nustato projektų ir programų, įgyvendinančių Lietuvos Respublikos Vyriausybės veiklos prioritetus, numatytus Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane, ir (arba) ministerijų, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos, Vyriausybės įstaigų ir kitų Vyriausybei atskaitingų institucijų prioritetinius darbus, inicijavimo sudarant Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį ir (arba) institucijų projektų portfelius, taip pat projektų ir projektų programų, sudarančių Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį ir (arba) institucijų projektų portfelius, planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos, pokyčių valdymo, užbaigimo ir naudos vertinimo tvarką. Aprašas nustato vieningą projektų valdymo tvarką, įskaitant ir valstybės IT projektų planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos, pokyčių valdymo, užbaigimo ir naudos vertinimo tvarką. Taip pat ministerijoms, Vyriausybės kanceliarijai, Vyriausybės įstaigoms ir kitoms Vyriausybei atskaitingoms institucijoms rekomenduota mutatis mutandis vadovautis Aprašo nuostatomis valdant ir kitus nei Apraše nurodytus projektus. Priemonė yra įgyvendinta.


Patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, parengti jos įgyvendinimo priemonių plano projektą, kuriame būtų numatyti veiksmai susiję su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.

Krašto apsaugos ministerija parengė Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą 2019–2021 m. laikotarpiui. Planą patvirtino Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019 m. liepos 3 d. nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“. Plane numatytos priemonės, susijusios su kibernetinio saugumo rizikų valdymu: „1.1.3. priemonė – atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemą (ARSIS)“, „1.1.4. priemonė – formuoti kibernetinio saugumo atpažinties paveikslą ir rizikos žemėlapį“ ir „3.1.3. priemonė – sukurti nacionalinio kibernetinio saugumo aplinkos rizikų vertinimo ir sprendimų priėmimo metodiką ir jai įgyvendinti reikalingus įrankius“. Nuostatos, susijusios su kibernetinio saugumo subjektų atliekamu ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimu numatytos Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimu Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“.


Rengiant Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2026–2028 m. strateginio veiklos plano projektą, atlikti rodiklių analizę ir, nustačius pridėtinės vertės nesuteikiančius stebėsenos rodiklius, – jų atsisakyti.


Parengti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų patikslinta valstybės informacinių išteklių planavimo ir IT valdymo kokybės reikalavimų nustatymo tvarka, atsižvelgiant į nacionalinės  informacinės architektūros prioritetus.

2023-11-10 baigtas derinti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 pakeitimo įstatymo projektas (toliau – VIIVĮ projektas) ir su juo susijusių įstatymų projektai. 2023-11-15 Vyriausybės posėdyje priimtas sprendimas įstatymo projektą pateikti svarstyti LR Seimui. VIIVĮ projekte yra nustatyti duomenų ir jiems tvarkyti naudojamų IS valdysenos tikslai, valdymo ir tvarkymo principai, apimantys ir valstybės IT architektūros principus, įteisinamas valdysenos ir valdymo modelis jiems įgyvendinti.


Rengiant 2025 m. dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus, apsvarstyti galimybes įtraukti daugiau kriterijų, skirtų švietimo įstaigų tinklo efektyvumui įvertinti ir ugdymo rezultatyvumui pamatuoti (iš Būtinųjų savivaldybių švietimo stebėsenos rodiklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021 m. gruodžio  27 d. įsakymu Nr. V-2308).

Rengiant 2025 m. dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus, numatytas papildomas stebėsenos rodiklis, susijęs su ugdymo rezultatyvumu – „Tris ir daugiau valstybinių brandos egzaminų išlaikiusių abiturientų dalis (proc.)“. Kiekvienai savivaldybei nustatytos šio rodiklio siektinos reikšmės. 2025 metų valstybės biudžeto specialių tikslinių dotacijų savivaldybių biudžetams panaudojimo tikslas, jo pasiekimo vertinimo kriterijai ir jų siektinos reikšmės patvirtinti Lietuvos Respublikos šveitimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. sausio 27 d. įsakymu Nr. V-74.


Pavesti kraujo donorystės įstaigoms pateikti ministerijai kraujo ir jo komponentų 2019 m. buhalterinės apskaitos informaciją.

Sveikatos apsaugos ministerija 2020-04-29 raštu Nr. (6.47)10-3086 pavedė kraujo donorystę vykdančioms įstaigoms pateikti 2019 m. finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto ataskaitą „Atsargų vertės pasikeitimas per ataskaitinį laikotarpį“, kurioje būtų pateikti tik kraujo ir jo komponentų apskaitos duomenys. Įstaigos prašytus duomenis pateikė, pagal juos Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras parengė 2019 m. ministerijos konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto informaciją. Kadangi įstaigos skirtingai įtraukė į apskaitą kraują ir jo komponentus ir skirtingai atskleidė aiškinamajame rašte, priemonės įgyvendinimas tikslą pasiekė tik iš dalies. Duomenys aiškinamajame rašte buvo neteisingi.


Pavesti ministerijoms pakartotinai išnagrinėti Ūkio ministerijos parengtą Ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų veiklos konsolidavimo 2014–2016 m. ataskaitą ir: Aplinkos ministerijai – įvertinti ir pateikti siūlymus dėl teritorijų planavimo ir statybos sektoriaus priežiūros pertvarkos (konsolidavimo; efektyvios šio sektoriaus priežiūros užtikrinimo – atsisakant didžiosios dalies išteklių skyrimo savivaldybių išduotų statybos leidimų pakartotiniam patikrinimui; atitinkamai iš esmės pakeičiant ir efektyvinant statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarką).Žemės ūkio ministerijai – iš naujo apsvarstyti bendros maisto saugos ir veterinarijos institucijos, kuri atliktų visas priežiūros funkcijas, susijusias su maisto grandinės sauga, steigimo galimybę, jungiant Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos, Valstybinės augalininkystės tarnybos ir Žuvininkystės tarnybos atliekamas ūkio subjektų priežiūros funkcijas, susijusias su maisto produkto, gabenimu, sandėliavimu, ir pardavimu, bei Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento vykdomas visas alkoholio ir tabako mažmeninės ir didmeninės prekybos subjektų kontrolės funkcijas.Sveikatos apsaugos ministerijai –  spręsti dėl Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento funkcijų perskirstymo bei Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos ir Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos reorganizavimo į vieną instituciją.Švietimo ir mokslo ministerijai – iš naujo peržiūrėti 14-os ministerijai pavaldžių švietimo pagalbos ir kitų centrų funkcijas, įvertinti įstaigų konsolidavimo bei funkcijų optimizavimo galimybes, įvertinti Studijų kokybės vertinimo centro, Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centro ir Nacionalinės mokyklų vertinimo agentūros bei Švietimo ir mokslo ministerijos vykdomas priežiūros funkcijas sujungti į vieną švietimo kokybės priežiūros instituciją.Finansų ministerijai – iš naujo įvertinti galimybes vienoje konsoliduotoje Valstybės mokesčių surinkimo ir finansinės priežiūros institucijoje sutelkti valstybės pajamų surinkimo ir su jų mokėjimo vengimo prevencija susijusias funkcijas. Ši nauja institucija sujungtų VMI, Muitinės departamento vykdomas funkcijas, joje būtų SODROS vykdomos valstybinio socialinio draudimo įmokų surinkimo, apskaitymo ir išieškojimo funkcijos (likusios ne priežiūros funkcijos išliktų dabartinėje SODROS struktūroje) ir FNTT finansinių revizijų funkcija (žvalgybinę veiklą paliekant FNTT kompetencijoje). Įgyvendinta nemaža dalis pirmojo konsolidavimo etapo sprendimų, skirtų struktūrų ir bendrųjų funkcijų optimizavimui, informacinių sistemų suderinimui ir pan.  Finansų ministerijai – įvertinti galimybes konsoliduoti Lietuvos prabavimo rūmus ir pateikti siūlymus dėl tolesnių veiksmų, siekiant konsoliduoti priežiūros institucijas ar jų funkcijas arba argumentus, kodėl tai daryti netikslinga (priemonės vykdytoja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).

Vyriausybės paskirta darbo grupė atliko pakartotinę Konsolidavimo ataskaitos ir sprendimų analizę, ministerijos parengė šių priemonių įgyvendinimui reikalingus įstatymų projektus. Ekonomikos ir inovacijų ministerija įpareigota atlikti Konsolidavimo plano įgyvendinimo stebėseną ir Vyriausybės kanceliarijai teikti įgyvendinimo stebėsenos ataskaitas. Iki 2021 m. IV ketv. ministerija įpareigota parengti metodines gaires, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai. Tolesnis esamos situacijos vertinimas bus atliekamas vykdant 2020 m. audito „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“ pateiktų rekomendacijų stebėseną.


Pavesti Ūkio ministerijai pateikti Vyriausybei verslo priežiūros vertinimo duomenis. Nuspręsti, ar jie bus pateikiami atskiroje ataskaitoje, ar įtraukti į Vyriausybės metinę ataskaitą  (priemonės vykdytoja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).

Ekonomikos ir inovacijų ministerija, įgyvendindama Vyriausybės 2017 m. kovo 13 d. nutarimu Nr. 167 ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano patvirtinimo“ patvirtintą programos įgyvendinimo plano 3.2.3 darbo ,,Verslo priežiūros institucijų veiklos efektyvumo didinimas, užtikrinant, kad bus pasiektas tikslas (apsaugotas gėris), ir mažinant priežiūros naštą verslui“ 1 veiksmą, sukūrė ir 2018 m. sausio mėn. pristatė Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką, kurios pagrindu periodiškai bus vertinama, kaip priežiūros institucijos įgyvendina pažangias verslo priežiūros priemones ir kaip diegia kitas moderniąsias veiklos praktikas. 2018 m. ministerija  atliko pirmąjį ekspertinį tyrimą ir įvertino 56 priežiūros institucijų pažangumo lygį 2017 metais verslo priežiūros srityje pagal 10 vertinimo kategorijų. Detalūs vertinimo rezultatai pateikti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) 2017 metų ataskaitoje bei 2018 m. gruodžio mėnesį pristatyti priežiūros institucijoms. Su atlikto vertinimo rezultatais taip pat supažindinti  Vyriausybės kanceliarijos, Prezidentūros,Seimo ir Valstybės kontrolės atstovai. Su Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodika ir periodiškai atliekamu pažangumo vertinimu ir jo rezultatais galima susipažinti ministerijos tinklapyje http://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/verslo-aplinka/verslo-prieziuros-politika/svieslente.


Tobulinti teisinį reglamentavimą, atsižvelgiant į Užimtumo skatinimo modelio rezultatų vertinimo išvadas.

Nuo 2023 metų , pakeitus Užimtumo didinimo programų rengimo ir jų finansavimo tvarkos aprašą,  (2022-12-30 Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymas Nr. A1-911) rekomenduojama šio modelio pagrindu dirbti visoms savivaldybėms, taikant atvejo vadybos principą.


Nustatyta tvarka vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizę.


Parengti teisės aktų projektus dėl valstybės ir savivaldybių įstaigų civilinės atsakomybės draudimo.

Vidaus reikalų ministerija (VRM), vykdydama Vyriausybės pavedimą, parengė Valstybės tarnybos įstatymo, Vidaus tarnybos statuto, Civilinio kodekso, Draudimo įstatymo projektus, kuriais buvo siekiama įtvirtinti savanoriško civilinės atsakomybės draudimo institutą valstybės tarnyboje, nustatant teisę (galimybę) drausti įstaigų bei jose pareigas einančių darbuotojų civilinę atsakomybę prieš trečiuosius asmenis (Valstybės tarnybos įstatymo, Vidaus tarnybos statuto, Civilinio kodekso, Draudimo įstatymo projektai (2019-09-30 Nr. 19-11414–19-11416, 2019-11-29, Nr. 19-14252)). Ministerijų lygiu nepavyko rasti bendro sutarimo dėl galimo šio draudimo modelio, todėl VRM, atsižvelgusi į Finansų ministerijos ir Valstybės kontrolės pastabas, kad, siekiant įteisinti civilinės atsakomybės draudimą valstybės tarnyboje, turi būti atlikta kaštų ir naudos analizė, įvertintas poveikis valstybės finansams, 2020-10-20 paprašė ministerijų, Vyriausybės įstaigų ir kitų valstybės institucijų pateikti informaciją apie sudarytų civilinės atsakomybės draudimo sutarčių vykdymą 2018-2020 m. Taip pat atsižvelgiant į Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo (1, 2 str.) nuostatas, VRM paprašė Teisingumo ministerijos pateikti informaciją apie biudžete numatytus ir išmokėtus valstybės biudžeto asignavimus įstatymo nurodytai žalai atlyginti 2018-2020 m. VRM, išanalizavusi valstybės institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ją apibendrino ir Vyriausybei pateikė preliminarią išvadą – manytina, kad turėtų būti imtasi priemonių, kad tokių draudimo paslaugų pirkimai ateityje nebūtų vykdomi. 2023 m. įvyko teisinio reguliavimo pokyčiai – nuo 2024-01-01 įsigaliojo nauja Valstybės tarnybos įstatymo (2023-05-25 Nr. XIV-1985) redakcija, kurio 2 straipsnio 1 dalis įtvirtina imperatyvią nuostatą, kad darbo santykius ir socialines garantijas reglamentuojantys įstatymai ir kiti teisės aktai valstybės tarnautojams taikomi tiek, kiek jų statuso ir socialinių garantijų nereglamentuoja šis įstatymas. Kadangi VTĮ nereglamentuoja aptariamų klausimų, šiuo atveju turi būti taikomos DK nuostatos. Atsižvelgdami į Vidaus reikalų ministerijos pateiktą nuomonę (2023-09-01 raštas Nr. 1D-4431), jog tikslinga laikyti, kad Darbo kodekso 155 straipsnio 1 dalies nuostatos formuluotė nedvipramiškai suponuoja darbdavio teisę apdrausti darbuotojo civilinę atsakomybę ir suteikia teisę spręsti apdrausti darbuotojų civilinę atsakomybę pagal poreikį, ir į tai, kad Biudžeto sandaros ir Valstybės tarnybos įstatymų pokyčių kontekste sudaromos sąlygos viešojo sektoriaus įstaigų vadovams suteikti daugiau galios sprendžiant įstaigos struktūros, personalo apimties ir kitus valdymo klausimus, konkuruojant su privačiu sektoriumi, siekiant įstaigos veiklos rezultatų ir institucijai iškeltų tikslų, rekomendacijos priemonę laikome įgyvendinta ir stebėseną baigiame.


Papildyti Švietimo valdymo informacinę sistemą viešai prieinamais bendrojo ugdymo mokyklų aplinkos duomenų „2 – mokykla“ ataskaitos mokyklų skaitmenizavimo lygį iliustruojančiais rodikliais


Patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, parengti jos įgyvendinimo priemonių plano projektą, kuriame būtų numatyti veiksmai susiję su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu.

Krašto apsaugos ministerija (KAM) parengė Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją ir jos įgyvendinimo 2019–2021 m. tarpinstitucinį veiklos planą, kuriame išskiriamos konkrečios priemonės ir asignavimai kibernetinio saugumo srityje, taip pat paskirtos atsakingos Lietuvos institucijos ir įstaigos. Pagrindinės veiklos plano priemonės susijusios su informacinės visuomenės plėtra, nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje mažinimu, energetikos sektoriaus kibernetinio saugumo stiprinimu, inovacijų diegimu finansinių technologijų sektoriuje, mokslinės veiklos finansavimu ir kt. Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos veiklos plano įgyvendinimas tiesiogiai prisidės prie kryptingos Lietuvos kibernetinio saugumo plėtros, 17-osios Vyriausybės programos ir Europos Sąjungos Tinklų ir informacinių sistemų saugumo (TIS) direktyvos įgyvendinimo.


Atlikti statistinių duomenų analizę ir nustatyti rizikos kriterijus, kurie gali būti pagrįsti statistiniais duomenimis.

Audituotas subjektas informavo, kad parengta Informacija apie planuojamus taikyti ūkio subjektų rizikos vertinimo kriterijus, automatizavus ir centralizavus valstybinės maisto ir veterinarinės kontrolės procesus. Dokumente pateiktas rizikos vertinimo kriterijų, planuojamų taikyti ūkio subjektų priskyrimui atitinkamai rizikos grupei, sąrašas ir sudaryta darbo grupė Valstybinės veterinarinės kontrolės subjektų suskirstymo į rizikos grupes modeliui parengti (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. kovo 6 d. įsakymas Nr. B1-312 „Dėl darbo grupės valstybinės veterinarinės kontrolės subjektų, išskyrus maisto tvarkymo subjektus, suskirstymo į rizikos grupes modeliui parengti sudarymo“)


Įvertinti Vyriausybės nutarime Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ numatytų veiklos efektyvumo (rezultatyvumo) rodiklių suderinamumą su Vyriausybės nutarimu Nr. 827 „Dėl strateginio planavimo metodikos patvirtinimo“ ir, esant  poreikiui, tais atvejais, kai institucijos veikla ne visa apimtimi yra orientuota į priežiūrą, kuri neatsispindi institucijos misijoje ir kt., siūlyti minėtų teisės aktų pakeitimus (priemonės vykdytoja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).

Ekonomikos ir inovacijų ministerija yra parengusi ir su priežiūros institucijomis aptarusi Priežiūros institucijų veiklos vertinimo kriterijų sudarymo ir taikymo rekomendacijas, kuriose pateikiamos priežiūros institucijų atliekamos priežiūros veiklos misijos ir tikslo formulavimo, saugomų vertybių nustatymo, institucijų atliekamos priežiūros veiklos sukeliamos naštos ūkio subjektams vertinimo metodinės gairės, taip pat suformuluotas kiekvienai institucijai individualiai saugotinų vertybių sąrašas, pasiūlyti pavyzdiniai veiklos vertinimo rodikliai ir siektinos jų reikšmės. Nuo 2020 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusio Viešojo administravimo įstatymo 36 str. 1 d. naujai įtvirtintas teisinis pagrindas verslo priežiūrą atliekančioms institucijoms vadovautis norminiame administraciniame teisės akte įtvirtintu priežiūrą atliekančio subjekto pagrindiniu priežiūros veiklos siekiu (misija), vertinti veiklos patikrinimais sukeliamą naštą ūkio subjektams ir priežiūrai skiriamus išteklius. Priežiūros institucijos  įpareigotos nustatyti 3 tipų priežiūros veiklos vertinimo kriterijus: vertybių apsaugos, pagrįstos pagrindiniu priežiūros veiklos siekiu (misija) stebėsenos, ūkio subjektui sukeliamos patikrinimų naštos ir priežiūros veiklai skiriamų išteklių kriterijus. Priežiūros institucijų veiklos vertinimo kriterijų kategorija įtraukta į kasmet ministerijos atliekamo Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo (Švieslentės) tyrimo apimtį. Atliktas 2020 m. vertinimas rodo institucijų pažangą šioje kategorijoje, kurią pagrindžia didėjanti rodiklių diegimo dinamika. Bendras kategorijos vertinimo balas nuo 3,4 pakilo iki 6,1 iš 10, lyginat su 2018 m., 13 priežiūros institucijų įsidiegusios bent po vieną visų 3 tipų veiklos vertinimo rodiklių. Iš 47 vertintų institucijų 32 turi aiškiai suformuluotą institucijos priežiūros veiklos tikslą, absoliuti dauguma (36) priežiūros institucijų viešina savo strateginius veiklos planus, kuriuose yra įtvirtinti veiklos vertinimo rodikliai.


Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų rengimo studijų programose sustiprintas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir jų ugdymo organizavimo modulis.

Vilniaus ir Vytauto Didžiojo universitetų naujai parengtose ikimokyklinės pedagogikos studijų programose sustiprintas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir jų ugdymo organizavimo modulis.


Kriterijų ir/ar atvejų, kada Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba atlieka vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų (išankstinį) įvertinimą nesąžiningumo aspektu, reglamentavimas.

Teisingumo ministerija 2020-06-01 el. paštu informavo, kad įgyvendinant rekomendacijos priemonę, siekiant reglamentuoti išankstinį vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimą nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu, Teisingumo ministerijos iniciatyva buvo priimti šie VVTAT direktoriaus įsakymai: Nr. 1-118, kuriuo buvo pakeistos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės ir Nr. 1-119, kuriuo buvo pakeistas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2020-05-29), kuriuose reglamentuotas išankstinis vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimas nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu. Šiais įsakymais nustatyta, kad VTTAT išankstinį vartojimo sutarties projekto standartinių sąlygų vertinimą atlieka verslininko prašymu ar savo iniciatyva. Verslininko prašymu išankstinis vartojimo sutarties projekto vertinimas atliekamas, jeigu vartojimo sritis patenka į rizikingiausią vartojimo sritį, kuri nustatoma kasmet, pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Teisingumo ministerija 2020-06-05 el. paštu patikslino, kad VVTAT atlieka sutarčių projektų vertinimą savo iniciatyva, kai [prieš tai] VVTAT priėmus nutarimą, kuriame nustatomos vartojimo sutarties nesąžiningos sąlygos, verslininkas parengia naujos vartojimo sutarties projektą (standartines sąlygas). Iš Teisingumo ministerijos gauti papildomi duomenys apie 2019-2020 m. VTTAT atliktą išankstinį vartojimo sutarties projektų vertinimą pagal nustatytus kriterijus (VTTAT priėmė 14 nutarimų, kuriais buvo pripažinta, kad sutarties sąlygos yra nesąžiningos, po kurių 10 bendrovių pateikė sutarties sąlygas ir naujų sutarčių projektus vertinimui, 2019 m. iš 27 derintų atvejų, 16 bendrovių pateikė sutarčių projektus išankstiniam vertinimui). VTTAT gauna ir pačių bendrovių prašymus įvertinti sutarties projektus, kai sutartys prieš tai Tarnybos nebuvo vertintos. 2020 m. per I pusmetį, VTTAT gavo 3 bendrovių prašymus. Taip pat jau galiojančių standartinių vartojimo sutarčių sąlygų vertinimas atliekamas vykdant vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu stebėseną (monitoringą), kuri atliekama vadovaujantis rizikos vertinimo, atlikto pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos apraše (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66) nustatytus kriterijus, rezultatais. 2019 m. atlikti du monitoringai (pirmojo monitoringo metu buvo įvertintos 35 kelionių organizatorių vartotojams teikiamos pasirašyti vartojimo sutartys, po pateiktų pasiūlymų, VTTAT buvo pateikti 28 sutarčių projektai išankstiniam vertinimui, antrojo monitoringo metu buvo įvertinta 11 atlygintinų medicininių paslaugų teikimo sutarčių).


Siekiant aiškiai apibrėžti institucijų atsakomybę statybą leidžiančio dokumento išdavimo procese, Statybos įstatymas papildytas 27-1 str., nustatančiu statinio projektą tikrinančių subjektų kompetenciją.

Priimtas Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1  straipsniais įstatymas 2021-05-20 Nr. XIV-340.


Pakeisti Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą: nustatyti, kad visas licencijuojamoms paslaugoms teikti būtinas turtas turi būti įtrauktas į vandens paslaugų kainą ir taip kaupiamos lėšos to turto išlaikymui ir atstatymui.

Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1466 (nauja redakcija) su rekomendacijos įgyvendinimo priemonę atitinkančiomis nuostatomis priimtas 2022-10-27.


Apsvarstyti priemonės „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“ būtinumą bei Žemės ūkio rūmų įstatymo pakeitimo projekto inicijavimo poreikį Žemės ūkio ministro sudarytoje darbo grupėje. Darbo grupės išvadų pagrindu peržiūrėti Žemės ūkio rūmų įstatymą, nustatyti, kurias konkrečias funkcijas / veiklas tikslinga pavesti vykdyti Žemės ūkio rūmams, bei priimti sprendimus dėl priemonės „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“ įgyvendinimo tikslingumo ir vertinimo kriterijų pokyčių.

Žemės ūkio ministerija, nusprendusi tęsti priemonę „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“, patvirtino šią priemonę vykdančio Žemės ūkio rūmų (ŽŪR) finansavimo tvarkos aprašą (žemės ūkio ministro 2019-02-22 įsakymu Nr. 3D-96). Apraše buvo nustatytos konkrečios iš valstybės biudžeto lėšų finansuojamos veiklos ir jų vertinimo rodikliai. Nuo 2022 m. sutartis pagal minėtą aprašą nebebus sudaroma. Žemės ūkio ministerija informavo, kad kreipėsi į Teisingumo ir Vidaus reikalų ministerijas dėl nuomonės pateikimo dėl viešojo administravimo įstatymo taikymo ir būtinybės keisti Žemės ūkio rūmų įstatymą ar su tuo susijusius kitus teisės aktus. Žemės ūkio ministerija dėl Žemės ūkio rūmų įstatymo projekto parengimo buvo sudariusi ne vieną darbo grupę, tačiau dėl galutinio projekto, priimtino tiek valstybės institucijoms, tiek žemės ūkio srities socialiniams partneriams, sutarimas nebuvo priimtas. Atkreiptinas dėmesys, kad įstatymo projektas  susijęs ne tik su ŽŪR tam tikrų veiklų finansavimu, bet yra peržiūrimas iš esmės. Kadangi pagal aukščiau minėtą  aprašą nenumatoma finansuoti ŽŪR veiklų, įstatymo keitimo būtinybė nebeaktuali.


Atlikti nurodytų aplinkybių tyrimą ir nustatyti galimus tarnybinius darbuotojų pažeidimus, atlikti šių asmenų tarnybinio nusižengimo tyrimus per teisės aktų nustatytus terminus.

Kūno kultūros ir sporto departamento prie LRV sudaryta komisija ištyrė aplinkybes dėl lėšų skyrimo pareiškėjams 2017 metais, neatitikusiems jiems keliamų reikalavimų.


Informuoti nuomininką apie negyvenamųjų patalpų nuomos sutartyje nustatytų pareigų pažeidimus, o nepašalinus pažeidimų – nutraukti sutartį.

Departamentas negyvenamųjų patalpų nuomos sutartį su nuomininku - bendrove sudarė 2015-01-28. Patalpų nuomos terminas - 5 metai (baigiasi galioti 2020-01-28). Departamentas informavo, kad nuomininkas savo buveinę įregistravo kitu adresu (įvykdė sutarties vieno punkto reikalavimą, kad sutartis nesuteikia nuomininkui teisės nuomojamo turto adresu registruoti savo buveinių). Kito sutarties punkto reikalavimas - nuomininkas neturi teisės (išskyrus tuos atvejus, kai juridinių asmenų veiklą reglamentuojantys įstatymai nenustato specialios teisių perdavimo ar suteikimo tvarkos) subnuomoti turto ar suteikti tretiesiems asmenims kokių nors kitų teisių naudotis turtu (ar jo dalimi) - neįgyvendintas, bendrovei pateikus departamentui nuomonę/raštą "Dėl subnuomos", ir departamentui sutikus su ta nuomone, kad Civilinis kodeksas nenumato nuomos sutarties nutraukimo galimybės, siejamos su turto subnuomojimu (CK 6.479 str.).


Finansų ministerija kartu su Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija vykdo strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką (toliau – pertvarka), kurios tikslas – sukurti patikimesnę ir kokybiškesnę strateginio planavimo, programavimo, vidutinės trukmės biudžeto formavimo ir programų valdymo sistemą. Vykdant pertvarkos darbus 2020 metais planuojama visapusiškai peržiūrėti Biudžeto sandaros įstatymą ir atlikti atitinkamus pakeitimus, taip pat projektinio (atrankos) finansavimo reglamentavimo bei kitų subjektų finansavimo peržiūros klausimus ir svarstyti galimybes tikslinti atitinkamas teisės aktų nuostatas.

Audito metu nustatyta, kad asignavimų valdytojai inicijuoja projektinį finansavimą (netaikant viešojo pirkimo procedūrų) vykdomų programų priemonėms įgyvendinti pagal savo parengtas projektinio (atrankos) finansavimo tvarkas tačiau įstatymai, reglamentuojantys valstybės biudžeto sudarymą ir vykdymą, tokio būdo neapibrėžė.Biudžeto sandaros įstatyme (redakcija galiojanti nuo 2024-03-01) nustatyti biudžeto sudarymo ir vykdymo teisiniai pagrindai, įskaitant Strateginį valdymo įstatymą, taip pat nurodytos asignavimų panaudojimo sąlygos, kurioms esant valstybės biudžeto (VB) asignavimų valdytojai turi pareigą paskirstyti asignavimus programoms vykdyti kitiems subjektams (kai galimybė gauti VB lėšų numatyta jų veiklą reglamentuojančiuose įstatymuose; Vyriausybės nutarimuose, priimtuose: vadovaujantis Strateginio valdymo įstatymu, Viešojo administravimo įstatymu arba tiesiogiai taikomais ES teisės aktais ir tarptautinėmis sutartimis (4 str. 1 d. 2 p.)).Vadovaujantis Strateginio valdymo įstatymu priimta Strateginio valdymo metodika (Vyriausybės 2021-04-28 nutarimas Nr. 292), kurioje numatyta, kad asignavimų valdytojai pažangos veiklas įgyvendina vykdydami projektus, atrenkamus planavimo, konkurso ir tęstinės atrankos būdu, nurodytos projektus administruojančiosios institucijos (133(1)–133(3) p.). Projektų atranka, vertinimas, finansavimas ir įgyvendinimas reglamentuotas Projektų, finansuojamų valstybės biudžeto lėšomis, administravimo ir finansavimo taisyklėse (finansų ministro 2021-06-28 d. įsakymas Nr. 1K-227, 2023-07-04 įsakymo Nr. 1K-257 redakcija, įsigaliojusi nuo 2024-01-01). Jose numatyti projektų bendrųjų principų laikymosi, atrankos kriterijų, vertinimo, įgyvendinimo stebėsenos, išlaidų tinkamumo finansuoti, informavimo ir kt. reikalavimai.Metodikos 198 (1) )–198(8) p. (redakcija įsigaliosianti nuo 2025-01-01, 2024-08-14 nutarimas Nr. 673) nustatyta, kad asignavimų valdytojai tęstinės veiklos priemones gali įgyvendinti vykdydami projektus, atrinktus konkurso arba tęstinės atrankos būdu, skirdami lėšas kitiems subjektams, vadovaujantis Biudžeto sandaros įstatymo 4 str. 1 p. 2 d., kai priemone siekiama visuomenės grupėms ir (arba) bendruomenėms ir (ar) jų grupėms, ir (arba) juridiniams asmenims ir (ar) jų grupėms sudaryti sąlygas išlaikyti ir (arba) padidinti vykdomų veiklų, kuriamų produktų ir (arba) teikiamų paslaugų kokybę, įvairovę, apimtį, sklaidą ir (arba) prieinamumą, siekiama paskatinti naudoti pažangesnius, efektyvesnius ar tam tikromis savybėmis palankesnius produktus ir (arba) paslaugas ir (arba) vykdyti nepalankių veiksnių prevenciją ar šalinimą ir (arba) siekiama kitų panašių tikslų. Projektai atrenkami vadovaujantis Metodikos nustatyta tvarka ir asignavimų valdytojo nustatyta tęstinės veiklos priemones įgyvendinančių projektų atrankos, administravimo ir finansavimo tvarka, pagal kurią nustatomas projektų atrankos būdas, kriterijai, projektų paraiškų teikimo, vertinimo, sutarties sudarymo, jos keitimo ir nutraukimo, projektų finansavimo, viešinimo, įgyvendinimo stebėsenos ir atsiskaitymo už patirtas išlaidas ir pasiektus projektų rezultatus tvarka. Sistemiškai aiškinant ir taikant VB sudarymą ir paskirtų asignavimų panaudojimą nustatančias normas, atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo vieną iš tikslų – sukurti ir plėtoti į rezultatus orientuotą strateginio valdymo sistemą, integruojant strateginio planavimo, regionų plėtros ir teritorijų planavimo procesus, siekiant užtikrinti ilgalaikę ir darnią valstybės pažangą ir veiksmingą valdžios sektoriaus finansų planavimą ir panaudojimą ir įstatymo paskirtį – nustatyti strateginio valdymo sistemos principus, apibrėžti planavimo dokumentų lygmenis, tipus, jų tarpusavio sąsajas ir įtaką pažangos lėšų ir tęstinės veiklos lėšų planavimui, nustatyti strateginio valdymo sistemos dalyvius, jų teises ir pareigas, įtvirtinti strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatas, o taip pat į atliktus aktualius pakeitimus teisiniame reguliavime, laikome, kad teisinis reguliavimas rekomendacijos ir jos priemonės įgyvendinimui sukurtas ir finansavimo būdai, kuriuos gali taikyti Strateginio valdymo metodikoje įvardinti subjektai programų priemonių įgyvendinimui, numatyti Strateginio valdymo metodikoje.


Priimti sprendimus dėl aeroklubams ir kitiems subjektams perduoto turto valdymo.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019-05-23 pateikė Vyriausybei aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą, kuriame valstybei siūloma koncentruotis į kelis aviacijos sporto centrus (aerodromus) ir juos vystyti, o kitus aerodromus ir juose esantį turtą, įvertinus ir išgryninus jų poreikį ir reikalingumą savivaldybėse, perduoti savivaldybėms. Ministerija, atsižvelgusi į savivaldybių pateiktas galimybes perimti valstybės turtą, patikslintą aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą 2019-09-26 pateikė Vyriausybei.Ministro Pirmininko 2020-01-10 pavedimu Nr. S-95, įformintu LRV kanclerio rezoliucija, atsižvelgiant į 2020-01-06 neformaliame ministrų pasitarime priimtą sprendimą LRV darbo reglamento nustatyta tvarka, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija gavo pavedimą parengti ir pateikti LRV atitinkamų teisės aktų dėl Lietuvos sporto centro (LSC) valdomo aviacijos sporto ir bendrosios aviacijos paskirties turto perdavimo atitinkamų savivaldybių nuosavybėn projektus. Priimta 12 nutarimų dėl turto perdavimo 13 savivaldybių nuosavybėn: 2020-04-22 nutarimas Nr. 415 „Dėl nekilnojamojo turto Alytuje, Miškininkų g. 3, perdavimo Alytaus miesto savivaldybės nuosavybėn“; 2020-06-03 nutarimas Nr. 549 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Telšių rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-09-02 nutarimas Nr. 973 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Biržų rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-11-25 nutarimas Nr. 1334 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Akmenės rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-12-02 nutarimas Nr. 1360 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Mažeikių rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-01-06 nutarimas Nr. 9 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Šilutės rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-03-17 nutarimas Nr. 183 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Radviliškio rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-04-07 nutarimas Nr. 222  „Dėl nekilnojamojo ir ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Prienų rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-07-14 nutarimas Nr. 562 „Dėl nekilnojamojo, ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo turto perdavimo Panevėžio miesto ir Utenos rajono savivaldybių nuosavybėn“; 2021-07-28 nutarimas Nr. 620 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Kretingos rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-11-24 nutarimas Nr. 968 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Vilniaus rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2022-06-01 nutarimas Nr. 584 „Dėl nekilnojamojo ir ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Marijampolės savivaldybės nuosavybėn“.Vyriausybės 2022-03-09 nutarimu Nr. 213 valstybei nuosavybės teise priklausantis ir LSC patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, esantis Trakų r. savivaldybėje, Paluknio kaime, perduotas asociacijai Vilniaus aeroklubui pagal panaudos sutartį 10 metų.


Atlikti nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio apimties ir turinio analizę, siekiant įvertinti informacijos naudingumą sprendimų priėmimui ir tvirtinimo procedūros Seime tikslingumą.

Finansų ministerija atliko NFAR apimties ir turinio analizę, siekdama įvertinti informacijos naudingumą sprendimų priėmimui ir tvirtinimo procedūros Seime tikslingumą - analizės rezultatai pateikti VSAĮ pakeitimo projekto AR 3.2 ir 3.5 dalyse.


Peržiūrėti teisės aktus ir pakeisti atitinkamas jų nuostatas: užtikrinti, kad suplanuotose, numatomose tankiai apgyvendinti teritorijose, centralizuota geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra būtų išvystyta iki pastatų statybos pradžios.

Mechanizmas nustatytas LR savivaldybių infrastruktūros plėtros įstatyme. Siekiant suderinamumo, atitinkamai buvo priimti LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimai.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos  atliktos žmogiškųjų išteklių poreikio analizės rezultatus pateikti Sveikatos apsaugos ministerijai ir Valstybės kontrolei. Analizės pagrindu priimti sprendimus.


Parengti LR viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą: nustatyti Ūkio ministerijai platesnius įgaliojimus verslo priežiūros politikos formavimo srityje.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Viešojo administravimo įstatymo IV skirsnio ,,Ūkio subjektų veiklos priežiūra“ nuostatų pakeitimo projektą, kuris buvo įtrauktas į vidaus reikalų ministerijos parengtą Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą. Šiuo Projektu keičiamo ir nauja redakcija dėstomo Viešojo administravimo įstatymo 37 straipsnio 5 ir 6 dalyse siūloma pavesti Ekonomikos ir inovacijų ministerijai kasmet Vyriausybei ir Seimui teikti ūkio subjektų veiklos  priežiūros vykdymo būklės ataskaitą, įpareigojant priežiūrą atliekančius subjektus teikti dokumentus ir kitą informaciją, reikalingą ūkio subjektų veiklos priežiūros vykdymo būklei įvertinti. Ekonomikos ir inovacijų ministerija periodiškai atlieka priežiūros institucijų pažangių ūkio subjektų veiklos priežiūros priemonių įgyvendinimo įvertinimą pagal Pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką. Švieslentės tyrimu vertinama kiekvienos priežiūros institucijos veiksmų atitiktis šiuolaikiniams priežiūros standartams, įtvirtintiems teisės aktuose (Viešojo administravimo įstatyme, Vyriausybės 2010 m. gegužės 4 d. nutarimu Nr. 511 patvirtintame Institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo gairių apraše bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos metodiniuose dokumentuose).


Parengti Veiksmų priežiūros institucijų veiklai tobulinti planą ir jame nustatytais terminais prižiūrėti veiksmų įgyvendinimą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių planą, kuriam pritarė ir jį patvirtino Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime. Įgyvendindama Konsolidavimo plane paskirtas priemones, ministerija parengė:Metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių darbuotojų adaptacijos proceso, Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo gaires, Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo metodiką. Taip pat parengė Statybų priežiūros srities reformų gaires, Priežiūros institucijose gaunamų skundų dėl ūkio subjektų veiklos nagrinėjimo tvarkos tobulinimo gaires ir Ūkio subjekto patikrinimais sukeliamos naštos skaičiavimo metodikos gaires, dėl kurių teikė ataskaitas Vyriausybės kanceliarijai. Įgyvendindama vieną iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo projekto Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ veiklų, ministerija 2019-2020 m. laikotarpiu organizavo ir vykdė tikslinius priežiūros specialistų mokymus. Buvo parengtos 3 mokymų programos, seminarai vykdomi visuose Lietuvos regionuose, apmokyta 3500 priežiūros specialistų.


Peržiūrėti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų sąrašą, prireikus jį atnaujinti ir parengti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimo projektą.

Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020 m. lapkričio 1 d., kuriame įtvirtintos nuostatos, suteikiančios Ekonomikos ir inovacijų ministerijai platesnius verslo priežiūros politikos formavimo įgaliojimus. Viešojo administravimo įstatymo 31 str. 2 d. detalizuotas pagrindas (požymis), kuriuo remiantis sprendžiama, ar viešo administravimo subjektas priskirtinas priežiūros institucijų sąrašui. Vadovaujantis įstatymo 31 str. 2 d. laikoma, kad viešojo administravimo subjektas vykdo ūkio subjekto veiklos priežiūrą, jeigu atlieka ūkio subjekto veiklos patikrinimus. Tai yra esminis bruožas, priežiūros institucijas skiriantis nuo kitų viešo administravimo funkcijas vykdančių subjektų.Įstatymas taip pat numato, kad be ūkio subjektų veiklos patikrinimų svarbios lieka ir kitos priežiūros institucijų atliekamos funkcijos: konsultavimas, metodinės pagalbos teikimas, informacijos apie ūkio subjektui taikomą veiklos reguliavimą sklaida, skundų dėl ūkio subjektų veiklai taikomų reikalavimų pažeidimų nagrinėjimas, poveikio priemonių už teisės aktų reikalavimų pažeidimus taikymas, bendradarbiavimas su kitomis priežiūros institucijomis ir kt. Atsižvelgiant į įstatymo pakeitimus 2020-05-20 taip pat patikslintas ir Vyriausybės nutarimas Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“.ir atnaujintas šiuo nutarimu tvirtinamas Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąrašas. Vadovaujantis Viešojo administravimo įstatymo 34 str. 1 d., interaktyvus priežiūros institucijų sąrašas skelbimas Ekonomikos ir inovacijų ministerijos interneto svetainėje.


Priėmus LR viešojo administravimo įstatymo pakeitimą, atitinkamai tikslinti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimą Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“, Ūkio ministerijos, Verslo priežiūros politikos skyriaus nuostatus, darbuotojų pareigybių aprašymus.

Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020 m. lapkričio 1 d., kurio 36 str. Ekonomikos ir inovacijų ministerijai suteikti įgaliojimai atlikti ūkio subjektų veiklos priežiūros stebėseną. Pakeitimai įpareigoja ministeriją įvertinti kiekvienos priežiūros institucijos veiklos atitiktį šiuolaikiniams priežiūros standartams bei skatinti pažangių priemonių, veiklos metodų spartesnį diegimą ir taikymą. Vyriausybė 2020-05-20 patvirtino nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimus, kuriais įtvirtino (4.2.5 p.) teisingumo ministrui ir ekonomikos ir inovacijų ministrui pareigą teikti kasmetines ataskaitas ir iki kovo 31 d. pranešti Lietuvos Respublikos Vyriausybei ir Ministrui Pirmininkui apie priežiūros funkcijų optimizavimo eigą ir rezultatus, teikti pasiūlymus ir rekomendacijas dėl priežiūros funkcijų optimizavimo priemonių ir jų įgyvendinimo.Ministerijos nuomone, priėmus naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, Verslo aplinkos departamento Verslo priežiūros politikos skyriaus nuostatai ir darbuotojų pareigybių aprašymai atitinka įstatymo ministerijai suteikiamus įgaliojimus, todėl nėra poreikio jų keisti. Kasmetinės verslo priežiūros stebėsenos uždaviniai ir konkrečios jų įgyvendinimo priemonės nustatomi Verslo priežiūros politikos skyriaus valstybės tarnautojų kasmetiniuose veiklos vertinimo planuose.


Atlikti viešojo sektoriaus subjektams nepriskiriamų valdžios sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų ir pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus rengiamų finansinių ataskaitų palyginamumo analizę, nustatant šių ataskaitų sudarymo skirtumus.

Finansų ministerija atliko viešojo sektoriaus subjektams nepriskiriamų valdžios sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų ir pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus rengiamų finansinių ataskaitų palyginamumo analizę, nustatė šių ataskaitų sudarymo skirtumus. Analizės rezultatai pateikti VSAĮ pakeitimo projekto AR 3.3 ir 3.9 dalyse.


Pagal pateiktą darbo krūvio analizę, esant netolygiam darbo krūviui, suplanuoti ir įgyvendinti žmogiškųjų išteklių paskirstymą.


Identifikuoti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas ir atlikus analizę pasirinkti mažiausiai išteklių reikalaujančią alternatyvą.

Atsižvelgiant į atliktų analizių rezultatus, parengtas VSAĮ pakeitimo projektas. Jame nustatyta, kokius ataskaitų rinkinius tvirtina Seimas. Siūloma Seimui pavasario sesijos metu, t. y. ne vėliau kaip iki kitų metų gegužės 25 dienos teikti valstybės metinių ataskaitų rinkinį. Į nacionalinį ir valstybės metinių ataskaitų rinkinius įtraukiama valstybės ir savivaldybių kontroliuojami pelno siekiantys subjektai, priskiriami prie valdžios sektoriaus (dabartiniais duomenimis tokių yra 19). VSAĮ nuostata dėl valstybės kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ir savivaldybių kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ataskaitų rinkinių konsolidavimo būtų taikoma ataskaitoms už 2023 ir vėlesnius metus rengti, atsižvelgiant į tai, kad reikės laiko ir šiems subjektams pasirengti teikti finansinėms ataskaitoms konsoliduoti reikalingą informaciją, ir pritaikyti VSAKI sistemą.


Įgyvendinti rekomendacijas dėl gydymo įstaigoms neatlygintinai perduoto valstybės turto naudojimo.

Priimtas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 3 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymas (2019-09-26 Nr. XIII-2443), kuriuo valstybei ir savivaldybei nuosavybės teise priklausantis ir gydymo įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas, būtinas asmens sveikatos priežiūros paslaugoms teikti, perduotas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį turėjo būti iki 2020-11-01. Įgyvendindama įstatymo nuostatas, Vyriausybė 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 išdėstė nauja redakcija Valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarkos aprašą ir patvirtino Turto patikėjimo sutarties pavyzdinę formą. Ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį perduotas visoms gydymo įstaigoms, kurių savininkė (dalininkė) yra valstybė, išskyrus Nacionalinį kraujo centrą. Sveikatos apsaugos ministerijos 2025-01-23 raštu Nr. (6.47 Mr-13) 10-246 „Dėl Lietuvos Respublikos vyriausybės nutarimo projekto“ nutarimo projektas dėl turto perdavimo Nacionaliniam kraujo centrui pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybei.


Peržiūrėti konsoliduotųjų ataskaitų rengimo procedūras ir jų terminus, siekiant nustatyti trumpiausią įmanomą valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų parengimo terminą.

2018 m. IV ketvirtį buvo atlikta konsoliduotųjų ataskaitų rengimo terminų analizė –peržiūrėtos konsoliduotųjų ataskaitų rengimo procedūros ir jų terminai, siekiant nustatyti optimalų valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų parengimo terminą. Šiuo metu rengiamas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimo projektas, kuriame numatome nustatyti trumpesnius valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio parengimo bei pateikimo terminus, taip siekiant užtikrinti, kad šių ataskaitų rinkinys kartu su Vyriausybės rengiama veiklos atskaita būtų pateiktas Lietuvos Seimui pavasario sesijos metu.


Kiekvienais metais atlikti ne mažiau nei 4 nacionalinių ir (arba) valstybinių profesionaliojo scenos meno įstaigų vertinimą.

Kultūros ministerija 2019 m. atliko 2 įstaigų (Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro bei Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro) veiklos vertinimus pagal patvirtintus Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatus. Tačiau šių nuostatų atsisakyta, o nuo 2020 m. visų įstaigų vertinimą numatoma atlikti kasmet pagal kultūros ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV- 719 patvirtintą naują tvarką ir Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Ministerija pagal nustatytus kriterijus bei kitą susijusią informaciją įvertino įstaigų 2019 m. veiklą ir 2020-11-23 įsakymu Nr. ĮV-1392 patvirtino Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų/ įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijas. Tačiau vertinant įstaigas ar jų grupes, išanalizuotos ne visos kriterijų rinkinyje numatytos vertinimo sritys. Pavyzdžiui, nebuvo vertinti ir lyginti kokybiniai įstaigų rodikliai: įstaigų gautos nominacijos/premijos/apdovanojimai, lankytojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje procentas. Stebėseną baigiame, kadangi tolimesnį įstaigų veiklos vertinimą stebėsime ministerijai įgyvendinant rekomendaciją „finansavimą sieti su įstaigų metiniais veiklos vertinimo rezultatais“.


Kiekvienais metais įvertinti Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį.

Kultūros ministerija, 2018-2019 m. vertindama Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį, aprašė programos rezultatus, pateikė programos įgyvendinimo rodiklius ir įstaigų sėkmės pavyzdžius, palygino 2018 ir 2019 m. rodiklius (pvz., lankytojų skaičių, naujų programų skaičių, viešų atlikimų skaičių, programų vaikams ir jaunimui skaičių). Vertinimo informacija paskelbta Kultūros ministerijos internetiniame puslapyje ir yra prieinama visuomenei.Ateityje ministerija programos poveikio vertinimų atlikti neplanuoja, argumentuodama tuo, kad minėta programa turėtų tapti metinės kūrybinės veiklos plano dalimi ir bus atliekami įstaigų veiklos vertinimai pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Atsižvelgiant į tai, priemonės stebėsena baigiama.


Kultūros pagrindų įstatymo projekte papildomai apibrėžti nacionalinių kultūros įstaigų išskirtines funkcijas. Parengtą įstatymo projektą pateikti Vyriausybei.

Ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei Kultūros politikos pagrindų įstatymo projektą. Įstatymo projektu siūloma nustatyti išskirtines nacionalinių kultūros įstaigų funkcijas. 2020-02-04 įstatymo projektas Nr. XIIIP-4463 įregistruotas Seime.


Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2026–2028 m. strateginiame veiklos plane stebėsenos rodiklių reikšmės nustatytos įvertinus ankstesnių metų rezultatus ir tendencijas ir į jas atsižvelgus.


Įvertinti papildomų mokymo lėšų, skirtų informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir skaitmeninei ugdymo plėtrai, poreikį ir įtraukti jį į formuojamą 2027–2029 metų valstybės biudžetą


Parengti įstaigų veiklos ir atitikimo nacionalinės ar valstybinės profesionaliojo scenos meno įstaigos funkcijoms vertinimo metodiką.

Kultūros ministro 2019-06-10 įsakymu Nr. ĮV-400 patvirtinti Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatai. Nuostatuose numatytas įstaigų veiklos vertinimo periodiškumas (atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, tačiau ne ilgiau nei 5 metams).


Parengti Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, numatant įstaigų finansavimą susieti su įstaigų kasmetiniais veiklos vertinimo rezultatais. Parengtą įstatymo projektą pateikti Vyriausybei.

Priimtas  Profesionaliojo scenos meno  įstatymo pakeitimo įstatymas (2022 m. gruodžio 20 d. XIV-1717). Ministerijos nuomone,  rekomendacija prarado aktualumą, nes pagal Vyriausybės teisės grupės išvadą, nuostata dėl įstaigų finansavimo susiejimo su įstaigos veiklos vertinimo rezultatus,  nėra suderinama su Strateginio planavimo metodika.


Parengti rizikos vertinimu pagrįstas AAA ir AAD vidaus procedūras, kad AAA ir AAD veikla užtikrintų tinkamą priskirtų funkcijų ir atsakomybių įgyvendinimą bei prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę.

Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus 2018-12-13 įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas. Siekiant užtikrinti prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę, apraše šių atliekų tvarkymo objektams nustatytas aukščiausias keliamos rizikos aplinkai vertinimo balas.


Parengti, paskelbti ir išplatinti savivaldybėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir kitoms suinteresuotoms grupėms susistemintą informaciją (platinti skirtas informacijos rinkinys ir informacinis leidinys) apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus.

Siekdama, kad apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus sužinotų kuo daugiau savivaldybėse gyvenančių žmonių, ir informacija būtų pateikiama vienodai visose savivaldybių interneto svetainėse, ministerija parengė vieningo dizaino reklaminį skydelį, skirtą viešinimui, ir paragino savivaldybes įkelti jį į savo interneto svetainių titulinius puslapius. Ministerijai atlikus savivaldybių apklausą, iš jų 42 nurodė, kad reklaminį skydelį, kuris gyventojus nukreipia į ministerijos interneto svetainės skiltį „Socialinė parama: kas man priklauso“, įkėlė į pagrindinį savivaldybės interneto svetainės puslapį, kitos savivaldybės informaciją paskelbė, pavyzdžiui, skiltyje „Naujienos“, „Socialinės paslaugos“ ar „Socialinės išmokos“. Informacija taip pat viešinama socialiniuose tinkluose ir pavaldžių įstaigų interneto svetainėse.


Paruošti Neringos savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos  lėšomis finansuojamų projektų vertinimo pagal balų sistemą tvarkos aprašą.

Neringos savivaldybės tarybos 2020-06-25 sprendimu Nr. T1-98 pakeistas Neringos savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta vertinti projektus pagal patvirtintus vertinimo kriterijus ir nustatyta, kokiems požymiams esant, koks balas turėtų būti skiriamas.


Patikslinti kultūros ministro 2017 m. balandžio 11 d. įsakymą Nr. ĮV-559 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bazinio finansavimo nacionaliniams ir valstybiniams teatrams ir koncertinėms įstaigoms, nepriklausomai nuo jų teisinės formos, tvarkos aprašo patvirtinimo“ detalizuojant įstaigų veiklos vertinimo kriterijus ir jų rodiklius, o konkrečias reikšmes nustatyti kiekvienos įstaigos strateginiame ir metiniame veiklos plane.

2019-11-14 ministro įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys. Kriterijai išskirstyti pagal veiklos vertinimo sritis/temas bei detalizuoti aprašant kriterijaus paskirtį, sudėtinius elementus, apskaičiavimo būdą. 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-826 patvirtintos naujos įstaigų metinio veiklos plano ir ataskaitų formos taikant konsoliduotus rodiklių rinkinius. Nacionalinės ir valstybinės įstaigos 2020 m. veiklos planus parengė pagal naujas metinio veiklos plano formas ir nusimatė siektinas rodiklių, patvirtintų vieningame kriterijų rinkinyje, reikšmes. Tačiau ne visų nacionalinių įstaigų metiniuose veiklos planuose, suderintuose su Kultūros ministerija,  suplanuoti kokybiniai rodikliai (pvz.: nenumatytas lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas, įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius). Atsižvelgiant į įstaigų pateiktus argumentus (pvz., lankytojų skaičiaus apribojimai dėl COVID-19) ir į tai, kad siekiant tikslesnių duomenų, rodikliai bus suplanuoti 2021 m., priemonės stebėseną baigiame.


Nustatyta tvarka, kaip skiriant valstybės biudžeto lėšas savivaldybėms nustatomi regionams bei savivaldybėms priskiriami tikslai, siektini rodikliai ir rezultatai.

Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės nutarimas, 2021-04-28 Nr. 292 „Dėl Lietuvos Respublikos strateginio valdymo įstatymo, Lietuvos Respublikos regioninės plėtros įstatymo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, 7 straipsnio 1 ir 4 dalių ir Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo 141 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo“) VIII skyriaus n–(n + 2) metų strateginio veiklos plano priede „Valstybės biudžeto dotacijos savivaldybėms“ nurodomas valstybės biudžeto asignavimų valdytojo n – 1 metais skirtų ir n–(n + 2) metais planuojamų skirti dotacijų savivaldybėms paskirstymas pagal atitinkamas savivaldybes ir joms nustatytos n – 1 metais pasiektos ir per biudžetinius metus siektinos stebėsenos rodiklių reikšmės:-1 lentelėje nurodoma Strateginio veiklos plano 4 ir 5 lentelėse pateikta informacija apie priemones, kurioms įgyvendinti planuojamos dotacijos savivaldybėms, ir šių dotacijų stebėsenos rodiklius.-2 lentelėje iš valstybės biudžeto skiriamos dotacijos savivaldybių biudžetams paskirstomos atitinkamoms savivaldybėms. Taip pat nustatomos savivaldybių siektinos dotacijų stebėsenos rodiklių reikšmės, kurias atitinkamos savivaldybės turi pasiekti naudodamos valstybės biudžeto lėšas. Jeigu dotacijos savivaldybėms skiriamos iš įstaigos vykdomos pažangos priemonės lėšų, savivaldybėms nustatomas rezultato rodiklis ir siektinos jo reikšmės. Jeigu dotacijos skiriamos iš įstaigos vykdomos tęstinės veiklos priemonės lėšų, savivaldybėms nustatomas rezultato ir (arba) veiklos efektyvumo rodiklis ir siektinos jo reikšmės. Savivaldybėms nustatomi dotacijų stebėsenos rodikliai turi būti suderinti su įstaigos programų uždaviniams ir priemonėms nustatytais stebėsenos rodikliais.


Įvertinti skolos struktūrą: gautinas sumas pagal laikotarpį ir gautinų sumų dydį.   Remiantis Fondo valdybos direktoriaus 2021-04-01 įsakymu Nr. V-225 patvirtintu Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų reikalavimų, kylančių iš išmokų permokų ar regreso teisės, atsisakymo tvarkos aprašu, nurašyti vaikų išlaikymo išmokų skolas, jeigu jų neįmanoma išieškoti dėl objektyvių priežasčių arba jas priverstinai išieškoti netikslinga socialiniu ir (ar) ekonominiu požiūriu.

2021-12-31 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. V-664  „Dėl valstybinio socialinio draudimo Fondo valdybos prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2014 m. liepos 10 d. įsakymo Nr. V-427 "Dėl draudėjų skolų Valstybinio socialinio draudimo Fondui pripažinimo beviltiškomis ir jų Nurašymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo“ pakeistos Skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo taisyklės, kurios nustato ne tik valstybinio socialinio draudimo įmokų, baudų, delspinigių, palūkanų, bet ir vaikų išlaikymo išmokų skolų (toliau – skolos) pripažinimo beviltiškomis sąlygas, būtinus fondo administravimo įstaigų ir skolininkų ar skolingų asmenų veiksmus ir jų atlikimo tvarką, dokumentus, kuriais gali būti grindžiami sprendimai dėl skolos pripažinimo beviltiška, ir jų pateikimo fondo valdybai tvarką bei skolų fondui ir valstybės biudžetui, pripažintų beviltiškomis, nurašymo ir apskaitos tvarką. Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba 2023-08-17 raštu Nr. (1.78E) I-9936 informavo, kad 2022 metais pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus (kai netikslinga priverstinai išieškoti skolą, kadangi fizinio asmens ekonominė (socialinė) padėtis yra sunki - fiziniam asmeniui teikiama piniginė socialinė parama nepasiturintiems gyventojams ir kai suėjęs skolos išieškojimo senaties terminas) buvo patikrinti vaikų išlaikymo išmokų skolininkai, kurių skola ne mažesnė nei 20 000 Eur (433 skolingi asmenys). Įvertinus gautinų sumų iš vaikų išlaikymo išmokų skolininkų beviltiškumą, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos Klaipėdos skyriaus direktoriaus įsakymais vaikų išlaikymo išmokų skolos, vadovaujantis Taisyklių 4.2, 4.4 papunkčiais, 7, 101, 13, 16 punktais, pripažintos beviltiškomis ir nurašytos. Vaikų išlaikymo išmokų skolų atitinkančių Taisyklių 4.3. papunktyje nurodytas visas sąlygas nenustatyta.  Išlaikant darbo organizavimo tęstinumą bei įvertinus žmogiškuosius išteklius, planuojama iki 2024-12-31 įvertinti vaikų išlaikymo išmokų skolų beviltiškumą pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus, kai skola ne mažesnė kaip 17000 Eur ir ne didesnė nei 20000 Eur (610 skolingų asmenų).Atsižvelgdami į fondo valdybos pateiktą informaciją, jog vaikų išlaikymo išmokų skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo procedūros yra nustatytos ir vykdomos, ir į tai, jog valdyba privalo užtikrinti šių procesų tęstinumą, priemonę laikome įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Parengti ir patvirtinti Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos direktoriaus 2014-06-23 įsakymo Nr. 1K-152 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų poreikio nustatymo metodikos patvirtinimo“ pakeitimas.

Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2024-01-30 įsakymu Nr. 1K-40 pakeista Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų poreikio nustatymo metodika (patvirtinta 2014-06-23 įsakymu Nr. 1K-152). Prognozuojat ateinančių metų fondo pinigų poreikį kompensuojamiems vaistams, nustatyta skaičiuoti planuojamą ateinančių metų papildomų lėšų sumą vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms, kurie yra įrašyti į Rezervinį vaistų sąrašą ir kuriuos numatoma įrašyti į kompensuojamųjų vaistų bei kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašus.


Įgyvendinti rekomendacijas dėl sveikatos draudžiamojo įvykio išgryninimo.

Rekomendacija teikta atlikus 2016 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo finansinį (teisėtumo) auditą. Audite už 2017 m. pakartotinai teikta kaip viena iš rekomendacijos "įgyvendinus ankstesnių auditų metu teiktas rekomendacijas ir žinant aiškias fondo finansines galimybes, pereiti prie objektyviomis sąnaudomis grįstos asmens sveikatos priežiūros paslaugų kainos, kuri būtų periodiškai perskaičiuojama pagal nustatytus  kriterijus" priemonių "įgyvendinti rekomendacijas dėl sveikatos draudžiamojo įvykio išgryninimo".Atsižvelgiant į tai, kad minėta priemone siūloma įgyvendinti 2016 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo finansinio (teisėtumo) audito metu teiktą rekomendaciją, kurios priežiūra atliekama, šią priemonę laikome neaktualia ir jos stebėseną baigiame.


Seimui priėmus Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 92 ir 93 straipsniais įstatymo projektą (2018-06-25 Nr. XIIIP-2367), parengti poįstatyminius teisės aktus dėl paslaugų įtraukimo ir išbraukimo iš kompensuojamųjų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis paslaugų sąrašo, nustatant šio sąrašo atnaujinimo, peržiūrėjimo periodiškumą, atsižvelgiant į įstatyme nustatytus terminus.

Teisės aktai dėl kompensuojamųjų paslaugų sąrašo atnaujinimo ir peržiūrėjimo periodiškumo – priimti (Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 str. pakeitimo ir įstatymo papildymo 9(2) ir 9(3) str. įstatymas, 2018-12-13 Nr. XIII-1764 ir jį įgyvendinantys teisės aktai). Pagal įstatymu nustatytus kriterijus naujas asmens sveikatos priežiūros paslaugas (kurios galėtų būti apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis ir šio fondo biudžeto lėšomis jau apmokamas asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurių teikimo sąnaudos padidėjo dėl organizacinių pakeitimų ir (ar) diegiamų naujų technologijų) vertina Asmens sveikatos priežiūros paslaugų vertinimo komitetas šio įstatymo ir sveikatos apsaugos ministro nustatyta tvarka (2019-10 ministro įsakymas Nr. V-1056). Sveikatos apsaugos ministras šį sąrašą keičia 2 kartus per metus – iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d. Skundus dėl komiteto priimtų sprendimų nagrinėja ministro sudaryta nuolatinė Apeliacinė komisija (2019-09-10 įsakymas Nr. V-1057). Sukurta asmens sveikatos priežiūros paslaugų įtraukimo ir išbraukimo iš kompensuojamųjų fondo lėšomis sistema veikia. Dėl Komiteto priimtų sprendimų 2021 m. Valstybinė ligonių kasa ir Privalomojo sveikatos draudimo taryba priėmė nutarimus (2021-04-27 ir 2021-09-02 protokolai), kurių pagrindu 2021 m. buvo keičiami Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašai.


Sukurti ir pildyti teismų praktikos, kontroliuojančių institucijų sprendimų registrus.

Sukurti ir pildomi šie registrai:•Kontroliuojančių institucijų sprendimų registrai: ES paramą administruojančių institucijų CPO LT vykdytų pirkimų patikrų registras  (pildoma nuo 2024 m. kovo mėn.) ir Viešųjų pirkimų tarnybos vertinimo išvadų registras (pradėtas pildyti nuo 2024-11-01, papildomai buvo suvestos visos 2024 m. gautos VPT išvados).•CPO LT veiklai aktualios teismų praktikos registras. Registre nuo 2024-11-01 pateikiami teismų sprendimai, aktualūs CPO LT veiklai, įvertinus visus Lietuvos Aukščiausiojo Teismo, Apeliacinio teismo, Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus.


Patikslinti Nacionalinio, valstybinio ir savivaldybės teatro ir koncertinės įstaigos metinės kūrybinės veiklos programos vertinimo tvarkos aprašą, patvirtintą kultūros ministro 2017 m. lapkričio 30 d. įsakymu Nr. ĮV-1145 „Dėl nacionalinio, valstybinio ir savivaldybės teatro ir koncertinės įstaigos metinės kūrybinės veiklos programos vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ ir jame nustatyti papildomus kokybinius įstaigų veiklos rodiklius.

2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys. Rinkinyje nustatyti papildomi kokybiniai veiklos rodikliai (pavyzdžiui: lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas (proc.); lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas (proc.); įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius (vnt.)). Taip pat rinkinyje patvirtinti įstaigų veiklos rodikliai, susiję su žmogiškaisiais ištekliais, finansais, turtu, projektais, pagrindine veikla ir paslaugų prieinamumu.


Atlikti analizę dėl buhalterinei apskaitai tvarkyti reikalingos informacijos (nustatytas skolos padengimo / atidėjimo terminas, faktinė skolos padengimo data ir kt.) suformavimo ir kaupimo   galimybių Žalos išieškojimo informacinėje sistemoje.

Valstybinės ligonių kasos direktoriaus  2022-10-06 įsakymu Nr. 1K-296 (su pakeitimais) sudaryta darbo grupė 2022-11-15 įvertino ir apibendrino esamas galimybes dėl gautinų sumų iš fizinių ir juridinių asmenų už fondui padarytą žalą administravimo procesų tobulinimo ir PSDF biudžeto išlaidų straipsnių, pagal kuriuos galėtų būti kompensuojamos PSDF biudžeto sąnaudos išieškomomis iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, vaistinių ir fizinių bei juridinių asmenų lėšomis už PSDF biudžetui padarytą žalą. Darbo grupė pasiūlė įvertinti galimybes sukurti informacinėje sistemoje įrankį (vienoje iš IS SVEIDRA posistemių arba naujoje posistemėje), susiejant ją su kitomis IS (DVIS, DANAVIP, FVAIS). Šis įrankis galėtų optimizuoti ne tik žalų administravimo procesus, bet jo duomenys galėtų būti naudojami apskaitos vedimui. Darbo grupė 2022-11-22 pateikė užsakymą VLK Informacinių technologijų departamentui dėl pasiūlymų realizavimo galimybių vertinimo. 2023-06-20 Apskaitos skyrius pateikė užsakymą Nr. UZK-12193 dėl EDMIS-FVAIS sąsajos.


1.1. Apsvarstyti teisės aktų keitimo poreikį su NMA, VMVT, ŽŪDC ir kitais socialiniais partneriais:– dėl procento nustatymo – 2023 m. II ketv.– dėl išlaikymo laikotarpio – 2023 m. IV ketv.

Žemės ūkio ministerijos pateikta informacija apie priemonės įgyvendinimą:DĖL PATIKRŲ PROCENTO NUSTATYMOŽemės ūkio ministerija siekdama sumažinti žemės ūkio subjektų administravimo naštą bei optimizuoti VMVT išteklius: 1. 2023-05-25 raštu Nr. 2D-1376(11.22E) informavo Valstybinę maisto ir veterinarijos tarnybą (VMVT), Nacionalinę mokėjimo agentūrą prie Žemės ūkio ministerijos (NMA) ir VĮ Žemės ūkio duomenų centrą (ŽŪDC), kad  vadovaujantis  Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023-2027 m. strateginio plano  (Strateginis planas) nuostatomis, minimali kontrolės norma turėtų būti 1 proc., o galutinis patikrų procentas tiesiogiai priklausytų nuo praėjusiais metais patikrose nustatytų netinkamų paramai ūkinių gyvūnų procento.  2. 2023 m. lapkričio 30 d.  posėdyje su  VMVT, NMA ir ŽŪDC svarstė galimybę patikras dėl ūkinių gyvūnų registravimo ir ženklinimo vykdyti nuotoliniu būdu. Posėdžio   (2023-12-13 protokolas Nr. 8D-564(5.50E)  metu buvo pavesta NMA parengti ir išsiųsti paklausimą Europos Komisijai  dėl nuotolinio patikros metodo ("NMA Agro" proramėle gautos iš pareiškėjų informacijos tikrinimo) taikymo galimybių pareiškėjams, dalyvaujantiems Strateginio plano priemonėse: "Susietoji pajamų parama už mėsinius galvijus, avis, ožkas ir pienines karves, 'Gyvūnų gerovė". Siekiant išsiaiškinti dėl šio metodo taikymo tinkamumo išsiųstas paklausimas EK. 3. 2023-12-20 Tiesioginių išmokų įgyvendinimo taisyklių parengimo darbo grupės (Žemės ūkio ministro 2022-10-05  įsakymu Nr. 3D-593)  (TI darbo grupė) posėdyje apsvarstytas klausimas dėl sankcijų griežtinimo. Siekiant sumažinti patikrų imties praplėtimą dėl pareiškėjų pažeidimų, posėdžio metu buvo pritarta griežtinti sankcijas tiems pareiškėjams, kurie neįsileido arba nesudarė sąlygų VMVT inspektoriams vykdyti patikrų. 4.  2023-12-06 raštu Nr. 2D-2998(11.22E) informavo LRV, VMVT, NMA, ŽŪDC, kad optimizuojant ir efektyvinant patikras bus ieškoma galimybių ūkinių gyvūnų ženklinimo ir registravimo patikras vykdyti nuotoliniu būdu. Siekiant nedidinti administravimo naštos ūkininkams ir VMVT,  nuo 2023 metų sumažinamas patikrų vietoje procentinis dydis iki 1 proc. Atkreiptinas dėmesys, kad ŽŪDC vykdo Ūkinių gyvūnų registro bei Patikrų programos optimizavimo, modernizavimo ir plėtros darbus pagal VMVT ir NMA poreikius. Šiuo metu planuojama NMA tiesioginio ryšio kanalais perduodamų duomenų plėtra, patikros sąrašų formavimo automatizavimas, paramos administravimo ir pažeidimų pagal atskiras paramos priemones apskaita bei kiti pakeitimai pagal VMVT poreikius.DĖL IŠLAIKYMO LAIKOTARPIO: 2023 m. birželio 15 d.  ir gruodžio 18 d. ŽŪM organizavo posėdžius su Lietuvos mėsinių galvijų augintojų ir gerintojų asociacija (LMGAGA) ir buvo aptarta galimybė keisti susietosios pajamų paramos schemą už mėsinius galvijus išlaikymo laikotarpį.  2023-12-20 TI darbo grupės posėdyje buvo pristatytas siūlymas dėl išlaikymo laikotarpio keitimo ir dėl ūkinių gyvūnų ženklinimo ir registravimo ŪGR galutinio termino paankstinimo. Posėdžio metu sprendimas nepriimtas dėl išlaikymo laikotarpio keitimo, o nutarta  įvertinti Latvijos, Estijos, Lenkijos ir Vokietijos  naujuoju laikotarpiu numatytą teikti paramą mėsinių galvijų sektoriui  informaciją dėl išlaikymo laikotarpio. Informaciją apie ES šalių taikomą gyvulio išlaikymo laikotarpį susietoje pajamų paramoje už  mėsinius galvijus, avis ir ožkas  2024-01-10 buvo  pristatyta  TI darbo grupės posėdyje ir įvertinus, kad registravimo ŪGR laikotarpio sutrumpinimas pablogintų paramos gavimo sąlygas ūkininkams, todėl  nuspręsta nekeisti Lietuvoje susietajai pajamų paramai už mėsinius galvijus, avis ir ožkas taisyklių.  Tačiau nuspręsta 2024 m.  taikyti prevencines priemones - griežtinti sankcijas pažeidėjams, kurie neįsileido VMVT inspektorių į savo ūkius, kad jie vykdyti gyvulių registravimo ir ženklinimo patikras vietoje. Šiai prevencijai įgyvendinti rengiamas 2023-2027 m. susietosios pajamų paramos už mėsinius galvijus, avis ir ožkas administravimo taisyklių (toliau - MG taisyklės)   keitimo projektas - įvykdymo terminas iki 2024-04-15. Kita prevencinė priemonė, kuri sumažintų VMVT patikrų vietoje apimtis,   jas vykdyti  nuotoliniu būdu (ūkininkui naudojantis "NMA Agro" programėle). Laukiamas sprendimas iš EK dėl galimybės gyvulių patikras vykdyti nuotoliniu būdu, naudojantis duomenimis, pateiktais į "NMA Agro" programėlę.


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – priešgaisrinė sauga; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.

Vidaus reikalų ministro įsakymu sudaryta darbo grupė išanalizavo priešgaisrinės saugos organizavimą Lietuvoje, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą, esamas problemas, poreikius ir priėmė sprendimus: 1. Pavesti Priešgaisrinės apsaugos departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos įvertinti priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir nustatyti siektinus konkrečius tikslus ir išmatuojamus rodiklius savivaldybių priešgaisrinių tarnybų nustatytoms priemonėms gaisrų prevencijos srityje. 2. Atsižvelgiant į peržiūros metu nustatytas valstybinės, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos centralizavimo grėsmes, atidėti sprendimo dėl šios funkcijos centralizavimo priėmimą vieniems metams, t. y. iki 2020-10-31. Tačiau šis sprendimas dar nėra priimtas. Taip pat departamentas įvertino priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir į vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2020−2022 metų strateginį veiklos planą įtraukė priemonę „koordinuoti savivaldybių priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą“ ir vertinimo rodiklius. Vidaus reikalų ministerija 2021-05-07 informavo, kad priemonės įgyvendinimas tiesiogiai susietas su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano  veiksmais:• Nr. 9.1.2 „atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Veiksmas įgyvendinamas koordinuotai su Vyriausybės programos dešimtojo prioriteto veiksmu Nr. 10.2.11)“, (veiksmo terminas – 2021 m. IV ketv.);• Nr. 9.1.3 „atlikus sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodikos patvirtinimo“ (veiksmo terminas – 2022 m. IV ketv.);  • Nr. 11.6.2 „patobulinti priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistemą, siekiant jos didesnio efektyvumo ir veiksmingumo“  (veiksmo terminas – 2023 m. IV ketv.)Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, vykdoma ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojama sutartis dėl efektyvios ir rezultatyvios savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos sukūrimo. Šios sutarties apimtyje įsigytos paslaugos dėl įvairių savivaldybių veiklos sričių socialinės-ekonominės analizės. Paslaugos teikėjui 2022 m. baigus vykdyti sutartį, bus parengta metodika dėl funkcijų priskyrimo atitinkamam viešosios valdžios lygmeniui. Vykdant 11.6.2 veiksmą Vidaus reikalų ministerija numato pakartotinai atlikti savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymo efektyvumo ir poreikio įvertinimą ir iki 2023 m. III ketv. parengti sprendimus dėl šios funkcijos vykdymo ateityje. Dėl tiesiogiai su priemonės įgyvendinimu susijusių vykdomų sisteminių darbų priemonę įgyvendinti pilna apimtimi Vidaus reikalų ministerija planuoja 2023 m. IV ketv., o visų savivaldybių funkcijų peržiūrą numatyta baigti 2030 m. (2021-2030 Nacionaliniame pažangos plane numatytas rodiklis).Be to, įgyvendindama 2021-03-22 veiklos audito "Priešgaisrinių pajėgų veikla mažinant gaisrų skaičių ir jų padarytus nuostolius" ataskaitoje Nr. VAE-2 pateiktą rekomendaciją 1.2 "Valstybės mastu įvertinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų poreikį ir nustatyti, kiek ir kokių ugniagesių komandų būtina suformuoti bei apibrėžti pirminius žmonių ir turto gelbėjimo darbus", Vidaus reikalų ministerija numatė priemonę "Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei" (terminas 2023-09-30). Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas siejasi su ministerijos atliekama savivaldybių funkcijų peržiūra, priemonės stebėsena baigiama.


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei, prireikus – parengti ir pateikti Vyriausybei atitinkamų teisės aktų projektus.

Vidaus reikalų ministerija, atlikusi valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas – peržiūrą, pasiūlė Vyriausybei atsisakyti šios funkcijos, nes tokia veikla įvertintina ne kaip atskira funkcija, kurią atlikdamos savivaldybės turi įstatymų nustatytą sprendimų iniciatyvos teisę ir kuri turi būti finansuojama specialiosios tikslinės dotacijos lėšomis pagal šių lėšų apskaičiavimo metodiką. 2020-11-10 priimtu Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 4, 7, 12, 13, 14, V15, 16, 19, 20, 24, 26, 27, 29, 32, 32-1, 33, 35-1, 53 straipsnių, devintojo skirsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 15-1 straipsniu įstatymu Nr. XIII-3380, įsigaliosiančiu 2021-01-01, pripažintas netekusiu galios Vietos savivaldos įstatymo 7 straipsnio 20 punktas - atsisakyta valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos „dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas“.