Regionų plėtros planų ir Integruotų teritorijų vystymo programų peržiūra ir dalies nepanaudotų lėšų perskirstymas bandomosioms regioninės specializacijos iniciatyvoms (investicijų pritraukimui).

Atsižvelgiant į sukurtą vietos plėtros fondą peržiūrimi regionų plėtros planai ir integruotų teritorijų vystymo programos. Jau yra parengtos funkcinių zonų „Tauragė +“ ir „Šalčininkai +“ vystymo strategijos, vidaus reikalų ministro patvirtintos Tauragės regiono integruotos teritorijų vystymo programos ir Vilniaus regiono integruotos teritorijų vystymo programos pakeitimai, kuriais suplanuotas nurodytų funkcinių zonų vystymo strategijų veiksmų įgyvendinimas ir finansavimas.  Centrinei projektų valdymo agentūrai yra pateiktos paraiškos dėl dviejų projektų, skirtų kompleksiniam funkcinių zonų vystymui, finansavimo taikant vietos plėtros fondo modelį.


Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą


Atlikti vertinimo kriterijų analizę ir optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiame veiklos plane.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto  Strateginio valdymo įstatymo Nr.XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija).


Atlikti galiojančių teisės aktų analizę ir jos pagrindu patobulinti teisės aktus, susijusius su sutartinių sumų planavimu. Prireikus parengti naujus teisės aktus, siekiant užtikrinti skaidrų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų planavimą ir jų paskirstymą asmens sveikatos priežiūros įstaigoms pagal vienodus principus. Teisės aktuose labiau detalizuoti kriterijus, kokiais atvejais sutartinės sumos gali būti keičiamos derybų metu.

Siekiant užtikrinti, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšos, skirtos asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugų išlaidoms apmokėti, būtų planuojamos pagal vienodus principus ir skaidriai paskirstomos gydymo įstaigoms, atlikti teisinio reglamentavimo pakeitimai. Nuo 2020-09-01 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1563 patvirtintos naujos Teritorinių ligonių kasų (TLK) ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) sutarčių sudarymo tvarkos aprašo nuostatos. Jų pagrindu 2021 m. ASPĮ (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės ASP paslaugas) sudarė vieną sutartį su TLK, kurios veiklos zonoje yra ASPĮ buveinė, ir paslaugas įstaiga teikia visiems gyventojams. Teisės aktu reglamentuota lovos funkcionavimo rodiklio reikšmė (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-08 įsakymas Nr. V-1020), priimti teisinio reglamentavimo pakeitimai, pagal kuriuos sutartinės sumos brangiųjų tyrimų ir procedūrų išlaidoms apmokėti planuojamos centralizuotai VLK (2020-10-28 Nr. V-2393), nustatytas PSDF biudžeto lėšų paskirstymas ASPĮ potencialiems donorams paruošti (2020-12-11 Nr. V-2912). Vadovaujantis Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2021-12-03 įsakymu Nr. 1K-363, 2022 m. visose TLK sprendimai dėl lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms paskirstymo ASPĮ priimami remiantis vienoda tvarka – Lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms apimčių nustatymo metodika (sutarčių su ASPĮ sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašo, patvirtinto Kauno TLK direktoriaus 2021-06-30 įsakymu Nr. 1-106, 5 priedas).Nuo 2023-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 11, 21, 25 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-11-22 Nr. XIV-1554), kuriuo atsisakyta perteklinių PSDF biudžeto lėšų paskirstymo derinimo etapų (vertės nesukuriančių PSD tarybos funkcijų), optimizuoti sutarčių sudarymo procesai (sutartys bus pasirašytos ne vėliau kaip iki einamųjų metų kovo 1 d.), ASPĮ greičiau galės disponuoti atitinkamų metų sutartinėmis sumomis.Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2789), kuriuo sudarytos teisinės prielaidos PSDF veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, patikslintos Valstybinės ligonių kasos funkcijos ir teisės, sutarčių sudarymo nuostatos, nustatytas aiškus ir į reikiamų paslaugų poreikį bei sveikatos priežiūros mastą orientuotas sutarčių dėl paslaugų kompensavimo PSD fondo biudžeto lėšomis sudarymo mechanizmas.


Parengti galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymo ir atnaujinimo proceso aprašą.


Parengti informacinę-metodinę priemonę dėl galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymo ir atnaujinimo ir išplatinti ją ministerijoms.


Reorganizuoti VRIP. Parengti ir patvirtinti valstybės informacinės sistemos – Vidaus reikalų integracinės platformos nuostatus.

Atsižvelgiant į administracinių nusižengimo kodekso pakeitimus, įsigaliojusius 2024-01-01, dėl informacinių ir elektroninių ryšių technologijas priemonių naudojimo administracinių nusižengimų teisenoje - VRIP nuostatų projektas papildytas naujo modulio (bendro naudojimo sprendimas Didelės apimties rinkmenų saugojimo posistemis) aprašymu.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi VRIP nuostatai nepatvirtinti.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos  direktoriaus patvirtintu įsakymu įpareigoti ekspertinių padalinių vadovus kartą per metus atlikti ekspertinių tyrimų užsakovų ekspertinių klausimų formulavimo analizę ir jos rezultatus pateikti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos  direktoriui.


Papildytas Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų įstaigų veiklos finansinių rezultatų vertinimo kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir vadovaujančių darbuotojų mėnesinės algos kintamosios dalies nustatymo tvarkos aprašą, patvirtintą LR sveikatos apsaugos ministro 2011-12-01 įsakymu Nr. V-1019, kokybiniais viešosios įstaigos veiklos vertinimo rodikliais susijusiais su pacientų duomenų teikimo į ESPBI IS lygiu.

Įgyvendinant 1.8 priemonę sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2017-07-27 Nr. V-910)  buvo pakeistas Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų įstaigų veiklos finansinių rezultatų vertinimo kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir vadovaujančių darbuotojų mėnesinės algos kintamosios dalies nustatymo tvarkos aprašas (2011-12-01 Nr. V-1019). Jis papildytais kokybiniais VšĮ veiklos vertinimo rodikliais, susijusiais su pacientų duomenų teikimo į Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinę sistemą informacinių sistemų lygiu: informacinių technologijų diegimo ir plėtros lygis (pacientų elektroninės registracijos sistema, įstaigos interneto svetainės išsamumas, darbuotojų darbo krūvio apskaita, įstaigos dalyvavimo e. sveikatos sistemoje mastas). Minėtas tvarkos aprašas sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-02-12 Nr. V-164) papildytas kiekybinių ir kokybinių rodiklių skaičiavimo metodika.


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinta apmokėjimo už diagnostinių tyrimų vaizdus, įkeltus į ESPBI IS posistemę MedVAIS tvarka.

Įgyvendinant 1.10 priemonę,  reglamentuota Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarka (sveikatos apsaugos ministro 2012-10-19 įsakymo Nr. V-944 nauja redakcija 2017-07-20 Nr. V-890), kurios 16 p. įtvirtinama, kad konsultuojamoji asmens sveikatos priežiūros įstaiga prašymą apmokėti PSDF biudžeto lėšomis asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, gali pateikti tik po to, kai atlikto radiologinio tyrimo vaizdai ir jų aprašymas bus įdėti į Nacionalinę medicininių vaizdų archyvavimo ir mainų informacinę sistemą (MEDVAIS, punktas įsigalioja 2018-01-01). Minėtoje tvarkoje nurodytų paslaugų baziniai įkainiai reglamentuoti Specializuotų ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių išlaidos apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, ir jų bazinių kainų sąraše (sveikatos apsaugos ministro 2008-05-09 įsakymo Nr. V-436 redakcija 2017-11-03 Nr. V-1257). Siekiant paskatinti telekardiologijos paslaugų teikimą nuspręsta skirti pakankamai lėšų tiek konsultuojančiai (tyrimus aprašančiai) asmens sveikatos priežiūros įstaigai (ASPĮ), tiek siunčiančiajai ASPĮ. Pasirašant sutartį, tyrimus siunčiančioji ASPĮ, skirs ne mažiau kaip 50 proc. PSDF biudžeto lėšų konsultuojančiajai ASPĮ. Tokiu būdu bus paskatintos ir konsultuojančiosios ASPĮ, ir tyrimus siunčiančiosios ASPĮ. Minėtos nuostatos įtvirtintos Telekardiologijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarkos apraše (sveikatos apsaugos ministro 2011-05-09 įsakymas Nr. V-455; 2017-10-20 Nr. V-1198 redakcija).


Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinta Sveikatos apsaugos ministerijos valdymo sričiai priskiriamų informacinių išteklių valdymo tvarka, kurioje numatyta IRT iniciatyvų teikimo, socioekonominės naudos pagrindimo, alternatyvų analizės atlikimo, finansavimo poreikio įvertinimo (siekiant lėšas panaudoti efektyviai ir išvengti besidubliuojančių ir nepasiteisinančių sprendimų), iniciatyvų svarstymo ir aprobavimo procedūros, IS gyvavimo ciklo metodikos nuostatų taikymas, infrastruktūros modernizavimo tvarka, darbų/paslaugų priėmimo, garantinės priežiūros ir palaikymo organizavimas.

Įgyvendinant 1.3 priemonę, sveikatos apsaugos ministro 2018-01-08 įsakymu Nr. V-23 buvo patvirtintas ministerijos valdymo sričiai priskiriamų informacinių išteklių valdymo tvarkos aprašas. Patvirtintoje tvarkoje neaprašytas informacinių ir ryšių technologijų iniciatyvų teikimo, socioekonominės naudos pagrindimo, alternatyvų analizės atlikimo, finansavimo poreikio įvertinimo (siekiant lėšas panaudoti efektyviai ir išvengti besidubliuojančių ir nepasiteisinančių sprendimų) procesas, iniciatyvų svarstymo ir aprobavimo procedūra. Sveikatos apsaugos ministro 2019-01-10 įsakymu Nr. V-40 minėtas tvarkos aprašas buvo papildytas informacinių technologijų projektų valdymo proceso ciklo ir iniciatyvų teikimo bei finansavimo poreikio įvertinimo tvarka. Tačiau procesai nebuvo pakankamai išsamiai aprašyti - trūko aiškesnio procesų eigos įgyvendinimo Sveikatos apsaugos ministerijoje aprašymo. Sveikatos apsaugos ministro 2019-07-10 įsakymu Nr. V-803 aprašas buvo pakeistas, išsamiau aprašant informacinių technologijų projektų valdymo procesų eigą ir informacinių technologijų įgyvendinimo principus.


Parengti ir patvirtinti koncesijos sutarties vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą.

2025-01-31 įsigaliojo 2017 m. birželio 27 d. sudarytos koncesijos sutarties tarp Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos, Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcijos, UAB „Picukė", UAB „Palūšės turas" nutraukimas.


Įvertinti Lietuvos banko pateiktus Nacionalinio plėtros banko priežiūros modelio pakeitimus.


Įpareigoti Valstybinę augalininkystės tarnybą ir Žuvininkystės tarnybą į 2024 m. įstaigos veiklos planą įtraukti kokybinius veiklos rodiklius.

Žemės ūkio ministerija 2024-01-26 raštu Nr. 2D-228 (12.162 E )  Žemės ūkio ministerijai pavaldžioms įstaigoms pažymėjo, kad įstaigos turi siekti, kad jų  veikla būtų rezultatyvesnė – įgyvendinant ministerijos programos priemones nustatyti bent keletą kokybinių veiklos rodiklių. Valstybinė augalininkystės tarnyba ir Žuvininkystės tarnyba į 2024 m. įstaigos veiklos planą įtraukė kokybinius veiklos rodiklius.


Atlikti alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių pakankamumo vertinimą ir numatyti esamų priemonių tobulinimo veiksmus ir (ar) numatyti naujų priemonių vaistų prieinamumui gerinti.


Atsižvelgiant į parengtą modelį peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius sveikatos priežiūros specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo tvarką, mastą, kvalifikacijos tobulinimo programų rengimą,  numatant, kad sveikatos priežiūros specialistai profesinę kvalifikaciją tobulintų pagal jų kompetencijos vertinimo rezultatus ir medicinos normose nustatytas konkrečias sritis bei pagal  tam adaptuotas specialistų tobulinimo programas.

2023 m. rugsėjo 21 d. buvo patvirtintas įsakymas Nr. V-1018, atliepiant rekomendacijos dalį, susijusią su sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimu. Sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimas pagal kompetencijas konkrečiai nurodytas Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarkos aprašo 22 ir 23 punktuose ir jų papunkčiuose, taip pat kituose teisės akto punktuose, o finansavimas apibrėžtas VI skyriaus nuostatuose ir Profesinės kvalifikacijos tobulinimo išlaidų kompensavimo tvarkos apraše. Įsakymo suvestinę redakciją rasite čia: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.162988/asr, aiškinamasis raštas prisegtas. Taip pat 2024 m. gruodžio 12 d. patvirtintas įsakymo pakeitimas Nr. V-1325, atliepiantis rekomendacijos dalį, susijusią su kvalifikacijos tobulinimo programomis. Teisės aktas atnaujintas iš esmės. Įsakymo suvestinę redakciją rasite čia: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.403220/asr, aiškinamasis raštas prisegtas.


Atnaujinamus ir naujai rengiamus kontrolinius klausimynus pateikti derinti bent vienai maisto ir/ar veterinarijos sritį atstovaujančia verslo asociacijai.

2024 m. pakeisti 27 ir naujai patvirtinti 3 kontroliniai klausimynai, kurie buvo paskelbti VMVT tinklalapyje kviečiant verslo atstovus pateikti pasiūlymus / pastabas valstybinės kontrolės klausimynams ir išsiųsti derinti veterinarijos sritims atstovaujančioms asociacijoms


Atlikti bent vieną pasirinktos  srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą


Užtikrinti, kad SPĮ IS privaloma dokumentacija bus suderinta ir atnaujinta.

Sveikatos apsaugos ministerija 2018 m. atliko viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų apklausą dėl informacinių sistemų privalomos dokumentacijos atnaujinimo ir suderinimo, pagal jos rezultatus dar ne visos sveikatos priežiūros įstaigos, tvarkančios duomenis ESPBI IS, savalaikiai atnaujina ir derina IS dokumentaciją. Sveikatos apsaugos ministerija 2018-11-13 raštu Nr. (5.2.3.-302) 10-7988 kreipėsi į savivaldybes su prašymu: 1 . Užtikrinti, kad savivaldybei pavaldžios sveikatos priežiūros įstaigos laikytųsi teisės aktų, reglamentuojančių IS dokumentacijos parengimą, atnaujinimą, suderinimą ir patvirtinimą, reikalavimų;2. Nustatyti ir įdiegti savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų IS dokumentacijos parengimo, naujinimo efektyvų kontrolės mechanizmą. 2019-02-13 Sveikatos apsaugos ministerija inicijavo savivaldybių sveikatos priežiūros įstaigų pakartotinę apklausą, siekiant įvertinti pažangą dėl IS privalomos dokumentacijos parengimo. 2019-04-11 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad pakartotinės apklausos rezultatai parodė, jog didžioji dalis savivaldybių (56 iš 60) įgyvendino tam tikras organizacines priemones, siekiant užtikrinti reikiamos IS dokumentacijos parengimą. Tačiau 7 apklausoje dalyvavusios savivaldybės nurodė, kad dar nėra įgyvendinusios priemonių, užtikrinančių savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų efektyvų IS dokumentacijos parengimo, naujinimo kontrolės mechanizmą. 2019-06-11 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad 7 savivaldybės nėra patvirtinusios savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų efektyvaus informacinių sistemų dokumentacijos parengimo, naujinimo kontrolės mechanizmo, apimančio informacinių sistemų dokumentų parengimą, derinimą, registravimą, aktualizavimą ir reguliarų atnaujinimą, kadangi tokia prievolė savivaldybėms nėra nustatyta Viešųjų įstaigų ar Vietos savivaldos įstatymais bei kitais teisės aktais. 2019-07-09 susitikimo metu Sveikatos apsaugos ministerija įsipareigojo parengti raštą sveikatos priežiūros įstaigų IS valdytojoms, turinčioms duomenų mainų sutartis dėl ESPBI IS naudojimo, dėl privalomos IS dokumentacijos patvirtinimo ir aktualizavimo. Rašte ministerija numatė informuoti, kad sveikatos apsaugos ministro 2018-05-24 įsakymu Nr. V-608 yra patvirtinti sveikatos priežiūros įstaigos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos) informacinės sistemos pavyzdiniai nuostatai, kuriuose  nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigos ne rečiau kaip kartą per metus iki kiekvienų einamųjų metų pabaigos privalo peržiūrėti ir atnaujinti sveikatos priežiūros įstaigų IS nuostatus. Pažymėtina, kad sveikatos priežiūros įstaiga, norėdama pasirašyti duomenų mainų sutartį su VĮ Registrų centru dėl ESPBI IS naudojimo, privalo būti pasitvirtinusi IS nuostatus ir kitą IS dokumentaciją. 2019-08-16 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad atliko apklausą ir jos rezultatai parodė, kad 37 sveikatos priežiūros įstaigos yra valstybės informacinių sistemų valdytojos, kurioms privaloma parengti reikiamą informacinių sistemų dokumentaciją. Iš jų, visos įstaigos turėjo parengtus IS nuostatus ir duomenų saugos nuostatus, 32 įstaigos turėjo pasirengusios informacinių sistemų specifikacijas (2 įstaigos dėl pasikeitusios informacinės sistemos ar įstaigos juridinio asmens statuso rengia naujus informacinių sistemų projektus), 5 įstaigos, gavusios Sveikatos apsaugos ministerijos priminimus ir paraginimus, rengia informacinių sistemų specifikacijų projektus ir planuoja turėti patvirtintas informacinių sistemų specifikacijas iki 2019 m. pabaigos. 2020-06-12 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad sveikatos priežiūros įstaigos parengė ir patvirtino informacinių sistemų specifikacijas.


Įvertinti perkančiųjų organizacijų vidaus kontrolės sistemą viešųjų pirkimų srityje ir, esant poreikiui, pateikti siūlymus dėl jos stiprinimo.

Viešųjų konsultacijų metu vertinta, kaip veikia perkančiųjų organizacijų vidaus kontrolės sistema. Pastebėta, kad vidaus kontrolę galėtų sustiprinti sisteminis pirkimų vertinimas. Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardinta, kad reikalinga plėtoti ir skelbti viešųjų pirkimų rodiklių švieslentę, kurioje atsispindėtų svarbiausi pamatuojami kiekvienos perkančiosios organizacijos pirkimų rezultatai (VPT jau yra sukūrusi švieslentę ir ją nuolat plėtoja įtraukdama naujus rodiklius: Pirkimų vykdytojų žemėlapis – Švieslentė | Viešųjų pirkimų tarnyba (lrv.lt)). Taip pat svarbu informuoti įstaigų vadovus ir įstaigų savininkus apie tokį jų įstaigos vertinimą, apie galimybes įsivertinti savo pirkimų rezultatus (tai jau daroma renginių metu, ketinama ir toliau informaciją skleisti įvairiais būdais). Be to, manoma, kad rodikliai turėtų būti įtraukti į vadovų vertinimą. Minėtame dokumente taip pat numatyta Viešųjų pirkimų tarnybos veiklą kreipti į sisteminį perkančiųjų organizacijų atliekamų pirkimų ir pirkimų rezultato, vidaus kontrolės sistemos perkančiojoje organizacijoje veikimo vertinimą. Viešųjų pirkimų tarnyba teiks rekomendacijas perkančiosioms organizacijoms, kokiu būdu jos galėtų užtikrinti, kad organizacijoje veikianti viešųjų pirkimų sistema būtų orientuota ne tik į teisėtumą, bet ir į efektyvų pirkimo rezultatą.


Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą


Įtraukti teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančių institucijų atstovus į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (toliau − TEVKT) sudėtį.

Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R–90 į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos sudėtį įtraukė Vidaus reikalų ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovus.


Parengti ir patvirtinti Projektų valdymo metodiką, apimančią ir projektų sukurtos naudos įvertinimą.

Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-03-30 įsakymu Nr. VE-232(1.3 E) „Dėl Valstybės įmonės Registrų centro projektų valdymo metodikos patvirtinimo“ buvo patvirtinta Projektų valdymo metodika, kuri apima sukurtos naudos įvertinimą.


Inicijuoti teismo ekspertizės įstaigų žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų, kitų priemonių, padėsiančių sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, svarstymą TEVKT kartu su teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis.

Teisingumo ministerija inicijavo teismo ekspertizės įstaigų žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų, kitų priemonių, padėsiančių sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, svarstymą Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryboje (TEVKT) kartu su teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis:- 2017–02–14 raštu Nr. (1.16)7R–1390 pasiūlė suinteresuotoms institucijoms atlikti žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų analizę. Lietuvos teismo ekspertizės centras, Valstybinė teismo ekspertizės įstaiga ir Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba nustatė materialiųjų ir žmogiškųjų išteklių poreikį 2018-2020 m. - 2017-06-05 teisingumo ministras įsakymu Nr. 1R-139 sudarė darbo grupę teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti ir vertinti, ar teismo ekspertizės įstaigų konsolidacija padėtų spręsti ekspertų trūkumą ir sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Ministerija Vyriausybės kanceliarijai 2019-02-25 pateikė darbo grupės teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti išvadas. Vyriausybės kanceliarija įpareigojo  Vyriausybės strateginės analizės centrą (STRATA) 2020 m. atlikti valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant  2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos  „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.


Inicijuoti Teismo ekspertizės įstatymo nuostatų, reguliuojančių teismo ekspertizės įstaigų apibrėžtį ir steigimą, peržiūrą.

2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Naujojoje įstatymo redakcijoje patikslinta teismo ekspertizės įstaigos sąvoka, nurodant, jog teismo ekspertizės įstaiga yra valstybės įstaiga ar jos padalinys, kurių pagrindinė paskirtis yra atlikti ekspertinius tyrimus. Įstatymo 22 str. 2 d. papildyta nuostatomis, jog teismo ekspertizės įstaigos savininko teises ir pareigas įgyvendina Vyriausybė arba jos įgaliota valstybės valdymo institucija.


Iki einamųjų metų pabaigos atlikti privačiam subjektui perduoto valdyti ir (ar) naujai sukurto turto būklės vertinimą ir fiksuoti rezultatus.


2015 m. rugpjūčio 18 d. susitarimo Nr. S-240/(1.1.5) G1-80 „Dėl Vaikų ligoninės, VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santariškių klinikų filialo, Vaiko raidos centro veiklos perkėlimo“  įgyvendinimas.Sveikatos apsaugos ministro 2016 m. rugsėjo 27 d. įsakymo Nr. V-1111 įgyvendinimas.

Vadovaujantis Vaikų ligoninės, VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santaros klinikų filialo, direktoriaus įsakymu (2018-02-12 Nr. V-42) Vaiko raidos centras nuo 2018 m. liepos 1 d. perkeltas į patalpas Kairiūkščio g. 2 ir Santariškių g. 7, Vilniuje iki kol bus pastatytas naujas Vaiko raidos centro pastatas Santariškių g. 7, Vilniuje. Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugoms šiuo metu skirta 17 lovų, naujame pastate numatoma 30 lovų.Pagal ministerijos, Santaros klinikų ir rangovo 2018-06-14 pasirašytą sutartį dėl Vaiko raidos centro ir Pediatrijos korpuso pastatų atlikti projektavimo darbai ir vykdomi Vaiko raidos centro korpuso statybos darbai (numatoma baigti 2021 m. pavasarį).


Atlikti metodinių, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui, poreikio ir mokyklų apsirūpinimo jomis analizę.

Nacionalinė švietimo agentūros įgyvendinamo projekto „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ metu numatyta įsigyti 20 specialiųjų mokymo priemonių komplektų, parengti metodikas darbui su šiomis priemonėmis bei sukurti elektroninį katalogą. Tačiau metodinių, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui, poreikio ir mokyklų apsirūpinimo jomis analizė, siekiant nustatyti mokymo priemonių poreikį, nebuvo atlikta. Nacionalinė švietimo agentūra 2020 m. gruodžio mėn. atliko bendrojo ugdymo mokyklų apklausą apie turimas specialiąsias mokymo priemones bei jų ir techninės pagalbos priemonių poreikį. Šios apklausos duomenis numatoma naudoti paskirstant Ateities ekonomikos DNR plano ir ES projektų lėšomis įsigytas specialiąsias mokymo priemones bei planuojant jų poreikį.


Priėmus Antstolių įstatymo pakeitimus, patvirtinti antstolių skaičiaus nustatymo metodiką.

Antstolių įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIV-2318 numatyta, kad antstolių skaičius antstolių veiklos teritorijose nustatomas pagal teisingumo ministro tvirtinamą antstolių skaičiaus nustatymo metodiką, atsižvelgiant į gyventojų skaičių tam  tikroje antstolių veiklos teritorijoje ir praėjusių trejų kalendorinių metų antstolio pajamų medianą toje teritorijoje, antstolių skaičiaus nustatymo metodiką teisingumo ministras turi patvirtinti iki 2026-06-30. Pirminiai siūlymai dėl galimų antstolių skaičiaus nustatymo metodų parengti 2024 m. pabaigoje, šie siūlymai aptarti su Lietuvos antstolių rūmais.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto rizikų valdymo planą, jame nurodyti identifikuotas rizikas ir jų valdymo priemones.

2024 m. gruodžio mėn. patvirtinti VPSP projektų (Palangos miesto koncertų salės ir kempingo) rizikų valdymo planai, kuriuose nurodytos identifikuotos rizikos ir jų valdymo priemonės.


Patikslinti krašto apsaugos ministro 2018-08-31 įsakymu Nr. V-802 patvirtintą Priėmimo į savanorišką nenuolatinę karo tarnybą, kario savanorio ir kito savanoriškos nenuolatinės karo tarnybos kario sutarčių sudarymo ir pratęsimo tvarkos aprašą, jame patobulinant kandidatų į tarnybą atrankos įverčio kriterijus


Persvarstyti sveikatos apsaugos ministro 2004 m. rugsėjo 23 d. įsakymą Nr. V-661 „Dėl dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“.

Laukėme teisės aktų pokyčių ir įdiegtų papildomų informacinės sistemos funkcionalumų, kurie užtikrintų peritonine dialize (PD) gydomiems pacientams namuose didesnį vaistinių preparatų ir medicinos priemonių prieinamumą (juos įsigyti nuotoliniu būdu nevykstant į vaistinę (namuose, darbe ar kitose jiems priimtinose vietose)). Nuotolinė prekyba receptiniais vaistais ir kompensuojamomis medicinos pagalbos priemonėmis pradėta taikyti nuo 2022 m. liepos mėn. Tam, kad PD būtų kompensuojama ambulatoriškai (dabar kompensuojama centralizuotai), PD tirpalai turėtų būti įrašyti į Ligų ir kompensuojamųjų vaistų joms gydyti sąrašą (A sąrašą), o PD atlikti skirtos medicinos pagalbos priemonės – į Kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašą (C sąrašą). Taip pat turėtų būti išlaikyta nuostata, kad šių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kaina negali būti didesnė nei kompensuojant juos centralizuotai.Persvarstytas sveikatos apsaugos ministro 2004-09-23 įsakymas Nr. V-661 „Dėl Dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“ ir 2022-12-21 įsakymu Nr. V-1910 patvirtintas naujas Dializės paslaugų teikimo bendrųjų reikalavimų ir paprastosios hemodializės, sudėtingosios hemodializės, peritoninės dializės ir nepertraukiamos pakaitinės inkstų terapijos paslaugų specialiųjų reikalavimų aprašas (įsigaliojo 2023-05-10). Tačiau apraše nepasikeitė nuostatos dėl PD tirpalų ir medicinos priemonių kompensavimo būdo – jie ir toliau kompensuojami tik centralizuotai (sveikatos apsaugos ministro 2019-07-17 įsakymu Nr. 1K-166 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros įstaigų aprūpinimo centralizuotai apmokamais vaistiniais preparatais ir medicinos pagalbos priemonėmis bei jų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas).Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija, vykdydama sveikatos apsaugos viceministro 2017-12-29 pavedimą Nr. 17-422, nuo 2018 m. svarstė PD kompensavimo būdo pakeitimo klausimą, t. y. PD tirpalų įrašymo iš Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąrašo į A sąrašą ir medicinos pagalbos priemonių, skirtų PD atlikti, įrašymo į C sąrašą. Sveikatos apsaugos ministerijos duomenimis, siekiant įgyvendinti rekomendaciją, buvo susidurta su iššūkiais: šiuo metu medicinos pagalbos priemonės, skirtos PD atlikti, yra įtrauktos į PD tirpalų kainą, gamintojai turėjo pateikti PD tirpalų ir atskirai kiekvienos medicinos pagalbos priemonės kainas, kurių suma negalėjo viršyti sumos, už kurią paskutinį kartą PD tirpalai buvo apmokami centralizuotai. 2019 m. sausio mėn. Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija nusprendė, kad pritartų pakeisti PD kompensavimo būdą, jei su gamintojais būtų suderėtos tam tikros sąlygos. Pagal galiojančius teisės aktus vieno iš gamintojų tirpalai negalėjo būti perkelti į A sąrašą, nes apskaičiuota prognozuojama paciento priemoka viršijo galimas didžiausias paciento priemokas už vaistus. Dėl užsitęsusių neproduktyvių diskusijų su tirpalų gamintojais, kurie nėra suinteresuoti, kad būtų pakeistas kompensavimo būdas, komisija 2022-04-27 posėdyje (protokolo Nr. LKV-8/22) nusprendė baigti diskusijas bei netęsti šio klausimo svarstymo iki gamintojai parodys inciatyvą ir sutiks pateikti teisės aktus atitinkančias kainas, nes pakeitus kompensavimo būdą, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidos turi nedidėti. Ministerija iki 2023 m. gegužės mėn. nėra gavusi jokios informacijos iš gamintojų. Ministerija pažymėjo, kad vaistų ir medicinos pagalbos priemonių tiekimo į rinką ir jų kompensavimo procesas negali būti vykdomas be gamintojo ar rinkodaros teisės turėtojo valios ir kol tirpalai lieka Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąraše, Valstybinė ligonių kasa ir toliau užtikrins PD gydomų pacientų aprūpinimą minėtais dializės tirpalais bei priemonėmis.


Parengti Teismo ekspertizės įstatymo pakeitimus, nustatant ekspertizės rūšis, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai.

2020-06-04 priimtas naujos redakcijos Teismo ekspertizės įstatymas  Nr. XIII-3028 (įsigaliojo 2020-07-01). Ankstesnės redakcijos Teismo ekspertizės įstatyme neįvardintos ekspertizės rūšys, kurių negali atlikti privatūs teismo ekspertai, taip pat nebuvo apibrėžti objektyvūs kriterijai, kuriais turėtų vadovautis teismo ekspertizės įstaigos vadovas, priimdamas sprendimą neleisti laikyti egzaminų teismo eksperto kvalifikacijai įgyti. Siekiant užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą, Teismo ekspertizės įstatymo:- 21 str. 4 d. nustatytos ekspertizės rūšys, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Naujoje teismo ekspertizės įstatymo redakcijoje nurodoma, kad privatūs teismo ekspertai negali atlikti pinigų banknotų, balistinių, statybinių medžiagų ir kitų gaminių degumo, šūvio pėdsakų, sprogstamųjų medžiagų ir sprogimo pėdsakų, narkotinių ir psichotropinių medžiagų ekspertinių tyrimų, ekspertinių tyrimų, su kuriais susijusi informacija tvarkoma žinybiniuose registruose (daktiloskopinių, deoksiribonukleorūgšties (DNR) analičių), taip pat ekspertinių tyrimų, kurie sudaro valstybės, tarnybos paslaptį, jeigu asmuo neturi leidimo dirbti, susipažinti ar gauti tokią informaciją, ar kuriuos draudžia atlikti kiti įstatymai.- 8 str. 3 d. nustatyta, kad teismo ekspertizės įstaigoje sudaryta kvalifikacinė komisija gali suteikti teismo eksperto kvalifikaciją tos rūšies ekspertizėms, kurios yra atliekamos toje įstaigoje, asmenims, nedirbantiems įstaigoje, bet norintiems įgyti teismo eksperto kvalifikaciją.


Parengti Teismo ekspertizės įstatymo, ir, esant reikalui, kitų įstatymų, pagal kuriuos suteikiama atitinkamoje srityje kvalifikacija, kurios pagrindu asmuo įrašomas į Lietuvos Respublikos teismo ekspertų sąrašą, pakeitimus, nustatant teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikacijos patikrinimo tvarką.

Nuo 2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Įstatymo 5-9 str. yra nustatyti reikalavimai asmenims, siekiantiems tapti teismo ekspertais (6 str.),teismo ekspertų veiklos principai, atsakomybė už Teismo ekspertų profesinės etikos kodekso pažeidimus, skundų nagrinėjimas (5 str.), teismo ekspertų kvalifikacijos suteikimas, patvirtinimas ir pripažinimas, kvalifikacijos pažymėjimo išdavimas ir galiojimas (8 str.) bei teismo ekspertų kvalifikacijos pažymėjimo galiojimo terminas nepratęsimas, galiojimo sustabdymas ir galiojimo sustabdymo panaikinimas, pripažinimas negaliojančiu (9 str.).  Pagal naują teisinį reguliavimą TEVKT nagrinėja skundus dėl privačių teismo ekspertų veiksmų, kuriais pažeidžiamas Teismo ekspertų profesinės etikos kodeksas (toliau − kodeksas), tačiau neturi kompetencijos patikrinti tam tikroje profesinėje srityje suteiktos kvalifikacijos, kurios pagrindu asmuo įrašomas  į Lietuvos Respublikos teismo ekspertų sąrašą. Tam tikroje profesinėje srityje suteiktą kvalifikaciją gali patikrinti tik toje srityje kvalifikaciją suteikiančios institucijos, kurios disponuoja specialiomis žiniomis. 2020 m. liepos 1 d. įsigaliojusi nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija įpareigojo kvalifikaciją suteikusias institucijas patvirtinti kvalifikacijos patikrinimo tvarką, kai į jas kreipiasi TEVKT, kuriai nagrinėjant skundus dėl kodekso pažeidimų, iškyla pagrįstų abejonių dėl teismo eksperto kvalifikacijos. Vadovaujantis šia įstatymine nuostata, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos direktorius 2021 m. sausio 13 d. įsakymu Nr. V1-4 patvirtino Turto arba verslo vertintojų, vykdančių teismo ekspertų veiklą, kvalifikacijos patikrinimo tvarkos aprašą.


Pasiūlyti Generalinei prokuratūrai peržiūrėti generalinio prokuroro 2011 m. sausio 18 d. įsakymo Nr. I-14 „Dėl rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ nuostatas, kuriose nustatytas prioritetas paskirti ekspertinį tyrimą valstybės ekspertizės įstaigoms.

Teisingumo ministerija 2017–02–01 raštu Nr. (1.16)7R-970 pasiūlė Generalinei prokuratūrai peržiūrėti Generalinio prokuroro rekomendacijas dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo ir apsvarstyti galimybę atsisakyti pirmenybės skirti ekspertinį tyrimą valstybės teismo ekspertizės įstaigoms. Generalinė prokuratūra 2017–03–08 raštu Nr. 17.2–2079 informavo Teisingumo ministeriją, kad minėtas rekomendacijas tikslinga peržiūrėti, kai bus  pakeistas Teismo ekspertizės įstatymas, kuriame bus įtvirtintos ekspertizės rūšys, kurių neturės teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Generalinė prokuratūra pažymėjo, kad šiuo metu rekomendacijų keitimas, neturint duomenų apie minėtas ekspertizės rūšis, taip pat apie privačių teismo ekspertų galimybes užtikrinti tyrimo objektų laikymo ir saugojimo sąlygas, būtų formalus, be to, būtina apskaičiuoti papildomų valstybės biudžeto lėšų, kurių pareikalaus pakeitimas, poreikį.Nuo 2020-07-01 įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija, nustatytos ekspertizės rūšys, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2021-02-10 įsakymu Nr. I-26 „Dėl Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2011-01-18 įsakymo Nr. I-14 „Dėl Rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ pakeitimo“ buvo pakeisti Rekomendacijų 6 ir 20 punktai:  6 punkte numatyta, kad užduotis atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę gali būti skiriama valstybės institucijose (įstaigose) dirbantiems ir (ar) privatiems specialistams ar ekspertams; 20 punkte numatyta užduoties atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę inicijavimo ir apmokėjimo tvarka, kai tyrimas skiriamas atlikti privatiems teismo ekspertams ar specialistams.


Pasiūlyti teismo ekspertizės įstaigoms parengti mokymo programas teisėsaugos institucijoms, TEVKT – informuoti apie šias programas teisėsaugos institucijas.

Patvirtintos teisėsaugos institucijų mokymo programos, kuriose įtraukti mokymai teismo ekspertizių klausimais: ikiteisminio tyrimo pareigūnai bus mokomi pagal generalinio komisaro 2016–10–07 įsakymu Nr. 5-V-803 patvirtintą mokymo programą, teisėjai – pagal Teisėjų tarybos 2016–09–30 nutarimu Nr. 13P-98(7.1.2) patvirtintą mokymų programą. Ekspertinių tyrimų užsakovai apie mokymus teismo ekspertizės klausimais informuoti: 2017–01–16 įvykusiame Lietuvos teismo ekspertizės centro išplėstiniame direktorate, kuriame dalyvavo teismų, teisėsaugos institucijų ir prokuratūros atstovai; Taip pat 2016 m. gruodžio 30 d. Generalinei prokuratūrai buvo pateiktas Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos pasiūlymas dėl prokurorų mokymų apskrityse.


Priėmus TEĮ pakeitimus, atlikti TEĮ įgyvendinančių teisės aktų peržiūrą ir, esant reikalui, patikslinti juos, kad įstatyme numatytiems subjektams būtų sudarytos vienodos sąlygos atlikti ekspertinius tyrimus.

Teisingumo ministerija 2018-04-12 raštu Nr. (1.16) 7R-2562 informavo, kad atliko Teismo ekspertizės įstatymą įgyvendinančių poįstatyminių teisės aktų pakeitimo poreikio pirminį vertinimą ir nustatė, jog nėra poreikio keisti poįstatyminių teisės aktų.


Dalyvauti bandomajame ERASMUS + Programos (KA 3 – Support for policy reform) projekte. Kartu su projekto partneriais parengti rekomendacijas dėl įtraukiojo švietimo finansavimo politikos formavimo.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija kartu su kitų šalių ministerijomis dalyvavo Europos Specialiojo ir Įtraukiojo Ugdymo Agentūros 2016-2018 m. vykdytame projekte (KA-3) "Įtraukiojo švietimo sistemų finansavimo politika". Parengta projekte dalyvavusių šalių švietimo sistemų finansavimo analizė ir išvados, kurios pateiktos publikacijose ("Financing Policies for Inclusive Education Systems: Final Summary Report", "Policy Guidance Framework"). Atlikus analizę pateiktos įžvalgos bus panaudotos rengiant Švietimo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.


Nustatyti pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas.

Papildytas Sveikatos netolygumų mažinimo Lietuvoje 2014-2023 m. veiksmų planas (ministro 2017-11-28 įsakymu Nr. V-1350), numatant "sukurti tikslinių klinikinių programų diagnostikos ir gydymo metodikas, skirtas sveikatos priežiūros specialistams, dirbantiems su <...> vaikais, sergančiais autizmu; su vaikais ir paaugliais, turinčiais sunkių užsitęsusių psichikos ir elgesio sutrikimų <...>". Priemonę vykdo Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikos (Projekto vykdytojas), įgyvendinant ES finansuojamą projektą „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“. Projekto vykdytojo siūlymu nustatyta 17 pagrindinių vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikų, kurias planuojama parengti.


Patikslinti Krašto apsaugos ministro 2012-05-28 įsakymu Nr. V-558 patvirtintą Karo prievolininkų skyrimo į tarnybą aktyviajame rezerve ir atleidimo iš jos, šaukimo į tarnybą rezerve ar paskelbus mobilizaciją, skyrimo į pareigas kariniame vienete ir atleidimo iš jų ir tarnybos dienų apmokėjimo tvarkos aprašą, nustatant informacijos rinkimo tikslus.


Parengti ir  Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu patvirtinti Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikos pataisas, diferencijuojant skiriamą sumą specialiesiems ugdymosi poreikiams tenkinti pagal mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių lygį.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtintas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyti skirtingi ugdymo reikmių koeficientai (pareiginės algos baziniai dydžiai), atsižvelgiant į mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių lygį (aprašo 1 priedo 1.2.3.1, 1.2.3.2, 1.2.3.3, 1.2.3.4 punktai). Pagal patvirtintą tvarką lėšos švietimo pagalbai atskiriamos nuo mokyklų administravimui ir valdymui skirtų lėšų, jos skaičiuojamos pagal nustatytą dydį kiekvienam mokiniui, atsižvelgiant į ugdymo pakopą ir specialiųjų ugdymosi poreikių lygį. Šios lėšos skiriamos pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti, prevencinėms programoms įgyvendinti; mokiniams, turintiems nedidelių arba vidutinių specialiųjų ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases; mokiniams, turintiems didelių arba labai didelių ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases. Be to, aprašas nustato, kad visos šiam tikslui skirtos lėšos turi būti panaudotos švietimo pagalbai ir negali būti naudojamos kitoms reikmėms.  Tačiau minėti pakeitimai iki galo neišsprendė švietimo pagalbos specialistų etatų trūkumo problemos, trūksta apie 4 640 etatų: 2020–2021 m. m. dirba 1 201 socialinis pedagogas, dar reikia apie 150 papildomų jų etatų; dirba 794 psichologai, reikia apie 420 papildomų etatų; dirba 2 235 specialieji pedagogai, logopedai, surdopedagogai ir tiflopedagogai, teikiantys specialiąją pedagoginę pagalbą, trūksta – apie 2 530 etatų; dirba apie 1 900 mokytojų padėjėjų ir gestų kalbos vertėjų, trūksta – apie 1 540 etatų.Įtraukties švietime plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte pagrindinės veiklos ir papildomų lėšų poreikis nukreiptas į bendrojo ugdymo mokyklų pritaikymą ugdyti įvairių ugdymosi poreikių turinčius mokinius, reikalingų specialistų pritraukimą, jų darbo sąlygų gerinimą, kompetencijų tobulinimą. 2021 m. planuojama įsteigti 285 papildomas mokytojų padėjėjų pareigybes (papildomai numatyta 3 685 tūkst. Eur); nuo 2021-09-01 planuojama panaikinti švietimo pagalbos pedagoginių darbuotojų darbo užmokesčio atotrūkį nuo mokytojų darbo užmokesčio ir įsteigti papildomas švietimo pagalbos specialistų pareigybes (papildomai numatyta 10 094 tūkst. Eur). Kadangi švietimo pagalbos prieinamumo užtikrinimas yra tęstinis procesas, priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus dėl įtraukties švietime numatytas veiksmų planas šioms problemoms spręsti ir skiriamos papildomos lėšos švietimo pagalbos specialistų etatams steigti, priemonės stebėseną baigiame.


Vadovaujantis Antstolių skaičiaus nustatymo metodika, nustatyti optimalų antstolių skaičių.

Optimalus antstolių skaičius bus nustatytas, patvirtinus Antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Šiuo metu metodika yra rengiama, antstolių skaičiaus nustatymo metodiką teisingumo ministras turi patvirtinti iki 2026-06-30.


Peržiūrėti ir atnaujinti viešųjų konsultacijų organizavimo metodines priemones ir įrankius, parenkant vartotojams patogų jų naudojimo formatą.


Parengti trūkstamas metodikas ir specialiąsias ugdymo priemones, įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų lėšomis finansuojamus projektus, ir jomis aprūpinti mokyklas.

Nacionalinei švietimo agentūrai įgyvendinant projektą „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas" (1,44 mln. Eur) įsigyjama 20 specialiųjų mokymo priemonių komplektų, rengiamos metodikos darbui su šiomis priemonėmis bei kuriamas elektroninis katalogas. 7 specialiųjų mokymo priemonių metodinių rekomendacijų komplektai jau parengti ir pristatyti specialiojo ugdymo centrams, įvyko mokymai. Projekto metu įsigytos specialiosios mokymui ir ugdymui skirtos techninės pagalbos priemonės bus prieinamos visoms Lietuvos bendrojo ugdymo mokykloms ir skirtos įvairius ugdymosi poreikius turintiems vaikams.Įgyvendinant projektą „Skaitmeninio ugdymo turinio kūrimas ir diegimas“, planuojama sukurti ar adaptuoti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų kalbiniams gebėjimams ugdyti skirtą programinę įrangą (mokiniams, turintiems kalbos, klausos, mokymosi sunkumų, sulėtėjusią raidą, sensorinės integracijos sutrikimų (autizmas), motorinių įgūdžių sutrikimų, kognityvinių ir mąstymo sutrikimų).Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro (LASUC) iniciatyva į lietuvių kalbą išversta dalis Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijos sistemos įrankių, reikalingų sistemos diegimui bendrojo ugdymo įstaigose, vykdomas metodikos pritaikymas. Ši sistema remiasi įrodymais grįsta veikla bei ugdymo metodais, skatinančiais didinti pozityvių elgesio apraiškų skaičių ir inicijuoja sistemos pokyčius, kuriant į pagalbą orientuotą aplinką, gerinant gyvenimo kokybę bei minimalizuojant elgesio problemas. 2020 m. II ketv. 6 mokyklose pradėtos Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistemos įgyvendinimo veiklos. LASUC organizavo pirmąją nuotolinę tarptautinę konferenciją „Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistemos įgyvendinimas Europoje ir Lietuvoje: geroji patirtis“, skirtą supažindinti šalies pedagogus su Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistema.Išverstos ir išleistos metodinės rekomendacijos „Pasiruošimas ugdyti vaiką, turintį autizmo spektro sutrikimų“. Leidinyje pateikiami praktiniai patarimai, padedantys sėkmingiau organizuoti vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimų, ugdymą, aptariami klasės pritaikymo, struktūros taikymo dienos rutinoje ir kt. pedagogams aktualiausi klausimai.LASUC organizavo 6 seminarus ,,Vaikų, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų, socialinės interakcijos gerinimo būdai ikimokyklinėse ugdymo įstaigose“, kurių metu pedagogams ir švietimo pagalbos specialistams, susipažinusiems su naujos socialinio elgesio mokymo programos taikymo principais, perduota šiai metodikai diegti reikalinga metodinė medžiaga. Parengtos Funkcinio elgesio vertinimo gairės su elgesio vertinimo įrankiais. Pedagogai apmokomi taikyti funkcinį elgesio vertinimo metodą dirbant su vaikais, turinčiais elgesio sunkumų, LASUC renginių bei konsultacijų metu. Mokyklų aprūpinimas metodikomis ir specialiosiomis ugdymo priemonėmis yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.


Parengti sutartį su Nacionaline švietimo agentūra dėl duomenų apie aktyviojo kariuomenės personalo rezervo karių įgytas specialybes ir kvalifikaciją po atleidimo iš tikrosios karo tarnybos.


Parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti Psichikos sveikatos strategijos įgyvendinimo ataskaitą kartu su siūlymais dėl strateginio dokumento, užtikrinsiančio tarpinstitucinį bendradarbiavimą, taip pat dėl atsakingos koordinuojančios institucijos.

Sveikatos apsaugos ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei Psichikos sveikatos strategijos ataskaitą, kuriai Vyriausybė 2017-08-02 nutarimu Nr. 639 pritarė. Ministerija paskirta atsakinga už savižudybių prevencijos priemonių įgyvendinimo koordinavimą. Ji iš esmės atnaujino Vyriausybės sveikatos struktūrinės reformos projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ planą, kuriame numatytas tikslas – iki 2022 m. sumažinti savižudybių skaičių trečdaliu, sukuriant ankstyvojo savižudybių atpažinimo ir kompleksinės pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims teikimo sistemą. 2019–2021 m. suplanuota mokyti Lietuvos gyventojus atpažinti savižudybės rizikos ženklus ir tinkamai į juos reaguoti; mokyti pagalbos teikėjus, psichikos sveikatos priežiūros specialistus, kaip organizuoti ir teikti pagalbą; organizuoti mokymus ir konsultacijas, stiprinančias bendruomenės narių psichikos sveikatą; esant savižudybės krizei, organizuoti psichosocialinį vertinimą ir atvejo vadybos metodo taikymą; skleisti informaciją apie psichikos sveikatos stiprinimą ir pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims galimybes, sukuriant interneto svetainę.  Numatyti rezultato rodikliai ir 8 608,0 mln. Eur finansavimas.Sveikatos apsaugos ministro 2019-01-14 įsakymu Nr. V-53 patvirtintame strateginiame veiklos plane suplanuota priemonė užtikrinti savižudybių prevencijos prioritetų nustatymą, ilgojo ir trumpojo laikotarpių savižudybių prevencijos priemonių ir joms įgyvendinti reikiamo finansavimo planavimą. Numatyta 2880,0 tūkst. Eur asignavimų priemonei įgyvendinti, vykdant ankstyvas intervencijas nereguliariai vartojantiems psichoaktyviąsias medžiagas; priklausomybių konsultantų paslaugų teikimui savivaldybėse; psichikos sveikatos kompetencijų didinimui įmonių darbuotojams; mokyklų bendruomenės gebėjimų psichikos sveikatos srityje stiprinimui; psichosocialinio vertinimo organizavimo ir atlikimo mokymams asmens sveikatos priežiūros specialistams; nacionalinės interneto svetainės, skirtos psichikos sveikatai ir emociniam raštingumui stiprinimui, sukūrimui ir mobiliosios programėlės „Pagalba sau“ atnaujinimui ir palaikymui; konferencijos, skirtos aptarti 2019 m. vykdytas iniciatyvas ir veiklas psichikos sveikatos srityje, organizavimui.Seimas 2019-10-17 nutarimu Nr. XIII-2493 patvirtino Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos pakeitimą, kuriame įtrauktas uždavinys „Mažinti savižudybių skaičių“ ir numatytos septynios prioritetinės veiklos kryptys. Siekiama stiprinti savižudiško elgesio supratimą, paremti bendruomenes įgyvendinant savižudybių prevenciją ir tinkamai reaguojant į savižudišką elgesį, geriau identifikuoti pažeidžiamiausias savižudybės grėsmei grupes, tobulinti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumą, kompleksiškumą ir kokybę, sumažinti prieinamumą prie savižudybės priemonių, stiprinti duomenų rinkimą, sisteminius ir atvejų tyrimus bei stebėseną savižudybių prevencijos srityje. Veiklos kryptis įgyvendinti suplanuota per priemones, numatytas Vyriausybės pokyčių krepšelio projekte „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“, ministerijos 2019-2021 metų strateginiame veiklos plane, patvirtintame 2019-01-14  įsakymu Nr. V-53, ir veiklas patvirtintas ministro 2019-07-10 įsakymu Nr. V-806, finansuojamas iš Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšų.Savižudybių problemai spręsti reikalingas glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas ir kompleksiškumas, tačiau planuojant savižudybių prevencijos priemones, trūksta visų sektorių veiksmų, taip pat nenumatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai, rezultatų įgyvendinimo periodinis matavimas, todėl priemonė įgyvendinta iš dalies.


Kasmet svarstyti galimybę mokinio / klasės krepšelio metodikoje nustatyti fiksuotą lėšų dalį pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti ir pedagoginėms psichologinėms tarnyboms stiprinti.

Vyriausybė 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtino mokyklų finansavimo metodiką, pagal kurią visos švietimo pagalbai – psichologinei, specialiajai pedagoginei ir pan. – skirtos lėšos privalo būti naudojamos tik šiam tikslui, savivaldybė lėšas turi skirstyti tikslingai pagal poreikį. Psichologinei pagalbai savivaldybės turi skirti ne mažiau kaip 100 proc. lėšų, apskaičiuotų pagal pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti, prevencinėms programoms įgyvendinti nustatytą koeficientą ir faktinį mokinių skaičių. Pakeitus Mokyklų finansavimo metodiką, kasmet skiriamų ir panaudojamų lėšų dalis pedagoginei psichologinei pagalbai didėjo, 2019 m. šiai pagalbai organizuoti nustatytas koeficientas buvo 0,0776, 2020 m. – 0,0952. Švietimo pagalbai mokyklose ir pedagoginę psichologinę pagalbą teikiančioms įstaigoms 2019 m. savivaldybės panaudojo 62,4 mln. Eur.


Išanalizuoti ir įvertinti inventorizacijos procedūras nustatančias taisykles, nustatyti konkrečius apskaitos straipsnius, kurių inventorizacija praktikoje gali kelti neaiškumų, ir parengti šių straipsnių inventorizacijos metodines rekomendacijas.Įvertinti tikslingumą ir galimybes sukurti VSAKIS priemones, kurios leistų centralizuotai inventorizuoti viešojo sektoriaus subjektų tarpusavio skolas ir/arba apyvartas.

Siekiant paaiškinti Inventorizacijos taisyklėse (1999-06-03 Vyriausybės nutarimas Nr. 719) nustatytus reikalavimus, Finansų ministerija parengė gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos tarp viešojo sektoriaus subjektų metodines rekomendacijas. Jose pateikti gautinų ir mokėtinų sumų inventorizavimo procedūros ir reikalavimai, būdai ir derinimo tarp viešojo sektoriaus subjektų. Rekomendacijose numatyta galimybė gautinas ir mokėtinas sumas derinti viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo informacinė sistemoje (VSAKIS).


Sukurti konsultavimosi su visuomene gebėjimų ugdymo turinį ir nuolat pildomą jo sklaidos kanalą viešojo sektoriaus atstovams.Konsultavimosi su visuomene gebėjimų ugdymo turinio priemones pristatyti viešojo sektoriaus atstovams (ir atliekantiems prioritetinių teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimą).


Įvertinti ministerijų vykdomų viešųjų konsultacijų brandą (taip pat ir viešųjų konsultacijų, vykdomų dėl galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų, kokybę) ir suformuoti kokybės stiprinimo rekomendacijas.


Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą


Pertvarkyti Švietimo ir mokslo ministerijai pavaldžių centrų interneto svetaines, sudarant palankias sąlygas mokykloms naudotis metodinėmis, mokymo, ugdymo priemonėmis, skirtomis specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių ugdymui.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai pavaldžių centrų interneto svetainės atnaujinamos, jose talpinama įvairi medžiaga specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių ugdymo tema.Nacionalinė švietimo agentūra administruoja internetinį portalą Mokykla TV, kur skiriamas dėmesys specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimui ir ugdymui: pateikiami transliacijų įrašai su informacija, kaip atpažinti, ugdyti vaikus su autizmo, kitais specialiais ugdymosi poreikiais, atskleidžiama kai kurių mokyklų, užsienio šalių patirtis, pateikiamas mokomasis filmas. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėje (srvks.lt) skelbiamos rekomendacijos darbui su sutrikusios regos vaikais, vaikais, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų (pvz., leidinys „Pasiruošimas ugdyti vaiką, turintį autizmo spektro sutrikimų“, Funkcinio elgesio vertinimo gairės su elgesio vertinimo įrankiais).Visi parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą prieinama internetu.


Parengti ir patvirtinti sveikatos apsaugos ministro įsakymą „Dėl Pavieniams pacientams gydyti skirtų registruotų vaistinių preparatų, kurių pakuotės paženklintos ir pakuotės lapeliai parengti kitos Europos ekonominės erdvės valstybės kalba, tiekimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.

Patvirtintas Pavieniams pacientams gydyti skirtų registruotų vaistinių preparatų, kurių pakuotės paženklintos ir pakuotės lapeliai parengti kitos Europos ekonominės erdvės valstybės kalba, tiekimo tvarkos aprašas (sveikatos apsaugos ministro 2023-12-06 įsakymas Nr. V-1265) ir pakeisti lydimieji teisės aktai: 2023-12-06 įsakymu Nr. V-1266 - Vardinių vaistinių preparatų įsigijimo taisyklės (2005-05-09 įsakymas Nr. V-374) bei   2023-12-06 įsakymu Nr. V-1267 Receptų rašymo ir vaistinių preparatų, medicinos priemonių (medicinos prietaisų) ir kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių išdavimo (pardavimo) vaistinėse gyventojams ir popierinių receptų saugojimo, išdavus (pardavus) vaistinius preparatus, medicinos priemones (medicinos prietaisus) ir kompensuojamąsias medicinos pagalbos priemones vaistinėje, taisyklės (2022-03-08 įsakymas Nr. 112).


Savivaldybėse organizuoti viešąsias konsultacijas, skatinančias toleranciją neįgaliems asmenims ir visuomenės toleranciją neįgaliesiems švietimo srityje.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019 m. organizavo savivaldybių administracijos švietimo padalinių vadovams seminarą „Kelių į kiekvieno mokinio sėkmę paieškos: ką galime padaryti kartu?“, skirtą užtikrinant palankias sąlygas vaikų ugdymo(si) sėkmei bei projektuoti tolimesnius veiksmus, seminaro metu buvo skaitomi pranešimai, vyko diskusijos. 2019 m. Nacionalinė švietimo agentūra kartu su ŠMSM organizavo viešas paskaitas – diskusijas („Atskirtys ir įtrauktys švietime“, „Gera mokykla: kartu ar atskirai?“) organizuotoje parodoje LITEXPO „Mokomės kartu“. Be to, 2017 m. sukurtas videofilmas „Ką žinome apie autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų ugdymą?“ (ministerija, Ugdymosi plėtotės centras), kuris 2018 m. buvo pristatytas savivaldybių švietimo padalinių vedėjų renginiuose, patalpintas Ugdymo plėtotės centro internetiniame puslapyje, 2019 m. sukurtas vaizdo klipas “Skirtingi bet drauge”, kuris buvo demonstruojamas Vilniaus viešajame transporte.   Rengiant Švietimo įstatymo 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45-1 straipsniu įstatymo projektą, buvo vykdytos 3 viešosios konsultacijos su neįgaliuosius atstovaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, jų siūlymai panaudoti rengiant įstatymo pataisas.2020 m. ministerija organizavo 6 viešąsias konsultacijas, kurių metu su įvairiomis suinteresuotomis grupėmis, atstovaujančiomis įvairių ugdymosi poreikių vaikus, jų tėvus, mokytojus ir pagalbos mokiniui specialistus, NVO, buvo siekiama susitarti, kokie konkretūs darbai turi būti atlikti, kai 2024 m. rugsėjį įsigalios Švietimo įstatymo pakeitimas. Visuomenės tolerancijos neįgaliesiems skatinimas yra tęstinė veikla, o priėmus minėtus Švietimo įstatymo pakeitimus, šiai veiklai skiriamas dar didesnis dėmesys. Įtraukties švietime plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte, skirtame įgyvendinti minėtus Švietimo įstatymo pakeitimus, siekiama, kad į įtraukties švietime kūrimą įsitrauktų kuo daugiau suinteresuotų asmenų, kad kistų požiūris į įvairius ugdymosi poreikius, negalias ar išskirtinius gebėjimus. Priemonių plane numatyta organizuoti viešąsias konsultacijas, teikti konsultacinę pagalbą savivaldybėms dėl kokybiškos įtraukties švietime; vykdyti viešąsias konsultacijas mokykloms dėl bendrųjų ugdymo planų pritaikymo ir ugdymo turinio individualizavimo mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių.


Švietimo ir mokslo ministerijos ir jai pavaldžių centrų interneto svetainėse periodiškai skelbti informaciją, skatinančią toleranciją neįgaliesiems ir specialiųjų ugdymo poreikių turintiems mokiniams.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto puslapyje skyriuje „Specialusis ugdymas(is), mokymosi ir švietimo pagalba“ skelbiama informacija apie vaikams su specialiaisiais ugdymosi poreikiais skiriamą švietimo pagalbą, pateikiami svarbiausi dokumentai, rekomendacijos, informuojama apie nacionalinius ir tarptautinius renginius, skirtus mokytojams, švietimo politikams ir strategams. Pranešimuose išsamiai informuojama apie Švietimo įstatymo pataisas dėl negalią turinčių vaikų mokymosi artimiausioje mokykloje, pasirengimą tam, ministerijos rengiamas viešąsias konsultacijas mokytojams, švietimo pagalbos specialistams, apie specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų ugdymą per karantiną, pateikiami patarimai tėvams ir socialiniams pedagogams, dirbantiems su autistiškais vaikais, informacija apie galimybes gauti mokymosi pagalbą klausos sutrikimų turintiems mokiniams, taip pat apie gerinamas sąlygas sportuojantiems ir studijuojantiems negalią turintiems asmenims. Sukurtas vaizdo klipas apie galimybes sportuoti, kuriame užfiksuoti ir negalią turintys asmenys.Nacionalinės švietimo agentūros tinklapyje skelbiama informacija, susijusi su asmenų su negalia, specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų įtrauktimi, viešinant ES projektuose sukurtus produktus, anonsuojant renginius, skelbiant  Europos specialiojo ir įtraukiojo ugdymo plėtros agentūros naujausią informaciją, susijusią asmenų su negalia, specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų įtraukties klausimais. Paskelbta medžiaga Jungtinių tautų visuotinio švietimo stebėsenos regioninei galutinei ataskaitai Lietuvos inkliuzijos ir švietimo klausimais. Parengta ir nuolat atnaujinama informacija, skirta darbui nuotoliniu būdu su specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiais mokiniais.Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėse (lasuc.lt ir srvks.lt), socialinių tinklų (Facebook) paskyrose taip pat viešinama su įtraukties plėtra susijusi informacija, veikla konferencijose, rekomendacijos darbui su sutrikusios regos vaikais, vaikais, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų.Ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų interneto svetainėse pateikiama išsami informacija apie vaikams su specialiaisiais ugdymosi poreikiais skiriamą švietimo pagalbą, įvairi metodinė medžiaga darbui su šiais vaikais, tačiau pasigendama daugiau informacijos, skatinančios visos visuomenės toleranciją neįgaliesiems ir specialiųjų poreikių turintiems mokiniams, todėl priemonę laikome iš dalies įgyvendinta.Įgyvendinant Švietimo įstatymo pakeitimus dėl įtraukties švietime numatoma sukurti rubrikas ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros, Kvalifikacijos ir profesinio mokymo centro, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro interneto svetainėse ir jose skelbti informaciją apie įtrauktį švietime Lietuvoje ir kitose šalyse.


Peržiūrėti ir patikslinti Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisykles ir ataskaitų formas bei Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio ataskaitų formas:• atsisakant perteklinės, pasikartojančios informacijos, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti informacijos surinkimą;• patobulinant ataskaitų formas, siekiant aiškesnio informacijos atskleidimo ataskaitų naudotojams.

Finansų ministerija peržiūrėjo ir patikslino Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisykles ir ataskaitų formas. Panaikinta dalis Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto priedų ir žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių ataskaitų formų (Nr. 3 „Finansinės nuomos (lizingo) ir pirkimo išsimokėtinai įsipareigojimų ataskaita“, Nr. 4 „Mokėtinų ir gautinų sumų ataskaita“, mėnesinė ataskaitos forma Nr. 1 „Biudžetinių įstaigų pajamų įmokų į biudžetą, biudžeto pajamų iš mokesčių dalies ir kitų lėšų, skiriamų programoms finansuoti, ataskaita“), patikslintos Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisyklės.


Atlikti sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę ir jos pagrindu priimti atitinkamus sprendimus efektyvesniam turto valdymui.

Sveikatos apsaugos ministerija atlikusi sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę 2017-07-04 nusprendė, kad turtą, perduotą naudotis savivaldybių įsteigtoms sveikatos priežiūros įstaigoms, tikslinga perduoti 58 savivaldybių nuosavybėn, taip sumažinant ministerijos valdomo turto apimtis. Įgyvendinant šį sprendimą, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais (2017 m. Nr. 751, 775, 776, 777, 778, 804, 994, 2018 m. Nr. 619, 2019 m. Nr. 748) turtas perduotas 58 savivaldybių nuosavybėn.


Išanalizuoti kitų šalių vykdomą praktiką dėl ūkininkų skatinimo/švietimo priemonių rizikų valdymo srityje nuo meteorologinių reiškinių.


Organizuoti šalies mastu mokymus visiems asmens sveikatos priežiūros specialistams.

Asmens sveikatos priežiūros specialistams organizuojami mokymai, kaip teikti pagalbą savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims, organizuoti ir atlikti savižudybės krizę išgyvenančio asmens psichosocialinį vertinimą, taikyti atvejo vadybą savižudybės krizę išgyvenusiam asmeniui. Šie specialistai mokomi pagal dvi kvalifikacijos tobulinimo programas: „Savižudybių prevencijos įgūdžių mokymai“ ir „Kaip atpažinti savižudybės pavojų“ (SAFE TALK ir ASIST). Nuo 2018 m. šiems specialistams, greitosios medicinos pagalbos personalui, kitiems asmens sveikatos priežiūros specialistams mokymai savižudybių rizikos atpažinimo, vertinimo ir pagalbos teikimo asmenims, išgyvenantiems krizę, temomis organizuojami nuolat. 2017–2019 m. spalio mėn. SAFE TALK mokymuose dalyvavo 979 asmens sveikatos priežiūros specialistai, o ASIST – 154. Sveikatos apsaugos ministro 2019-04-23 įsakymu Nr. V-479 patvirtintame strateginio plano priemonės „Užtikrinti savižudybių prevencijos prioritetų nustatymą, ilgojo ir trumpojo laikotarpių savižudybių prevencijos priemonių ir joms įgyvendinti reikiamo finansavimo planavimą“ įgyvendinimo veiksmų plane suplanuota stiprinti specialistų, dirbančių psichikos sveikatos srityje, įgūdžius. Organizuojami mokymai vaikų ir paauglių psichiatrams, greitosios medicinos pagalbos personalui, kitiems asmens sveikatos priežiūros specialistams, taip pat nuotolinio mokymosi programos apie pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims algoritmo praktinį taikymą parengimas, numatyta atsakinga institucija ir veikloms skirtos lėšos. 2019 m. suplanuota išmokyti 250 sveikatos priežiūros specialistų ir 500 greitosios medicinos pagalbos darbuotojų, 2020 m. planuojama mokymus tęsti. Padedant Valstybiniam psichikos sveikatos centrui kuriama nuotolinio mokymo programa apie pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims organizavimą, pagal kurią bus apmokomi asmenys, baigę pagalbos teikėjų mokymus, ir kiti asmenys. Sveikatos apsaugos ministerijos parengtame Vyriausybės pokyčio krepšelio projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane numatyta iki 2021 m. išmokyti apie 1200 psichikos sveikatos priežiūros specialistų, o iki 2022 m. išmokyti 40 proc. visų pagalbos teikėjų, kaip organizuoti ir teikti pirmąją emocinę pagalbą savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims.


Organizuoti šalies mastu mokymus visiems vartininkams.

Sveikatos apsaugos ministerijos parengtame Vyriausybės pokyčio krepšelio projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane numatyta iki 2022 m. išmokyti 16 tūkst. asmenų, kaip atpažinti savižudybės riziką, ir 4 tūkst. pagalbos teikėjų – mokėti paklausti ir nukreipti pagalbos. Šiam tikslui pasiekti Sveikatos apsaugos ministerija 2019-04-30 savivaldybių visuomenės sveikatos biurams, kartu su prioritetui „Visuomenės psichikos sveikatos gerinimas“ vykdyti nustatytomis veiklomis rekomendavo tikslines dotacijos lėšas naudoti savižudybių prevencijos mokymams. Be to, savivaldybės šiuos mokymus organizuoja ir savo iniciatyva, naudodamos kitus lėšų šaltinius. 2016–2019 m. savivaldybėse buvo organizuoti savižudybių prevencijos mokymai bendruomenėms ir specialistams, atliekantiems psichosocialinį vertinimą ir teikiantiems ilgalaikę pagalbą. Iki 2019 m. lapkričio mėn. 9 088 asmenys buvo išmokyti atpažinti savižudybės riziką, mokėti paklausti ir nukreipti pagalbos, o 2 677 asmenys išmokyti atpažinti savižudybės riziką ir suteikti pirminę emocinę pagalbą.


Parengti mokslo įrodymais pagrįstą mokymo programą.

Lietuvai adaptuotos 2 programos (SAFE TALK ir ASIST), kurios 2017 m. birželio mėn., kaip kvalifikacijos tobulinimo programos, suderintos sveikatos apsaugos ministro 2011-06-28 įsakymo Nr. V-645 nustatyta tvarka.


Parengti pagalbos su savižudybės rizika susijusiems asmenims teikimo gaires.

Sveikatos apsaugos ministras 2018-07-26 įsakymu Nr. V-859 patvirtino Pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems, savižudybės krizę išgyvenantiems ir savižudybės krizę išgyvenusiems asmenims teikimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė asmens savižudybės grėsmės nustatymo ir pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims organizavimo ir teikimo, skubios pagalbos šią krizę išgyvenančiam asmeniui teikimo asmens sveikatos priežiūros įstaigoje, tęstinės pagalbos asmeniui, kuriam buvo teikiama skubi pagalba, teikimo tvarkas. Į apraše nustatytą pagalbos teikėjų apibrėžimą neįtraukti statutiniai pareigūnai dėl jiems nepriskirtinų kompetencijų. Aprašas netaikomas, kai savižudybės grėsmę patiriantis asmuo pats telefonu ar kitomis ryšio priemonėmis kreipiasi emocinės pagalbos į emocinės paramos tarnybą, Bendrąjį pagalbos centrą, greitosios medicinos pagalbos tarnybą, sveikatos priežiūros, švietimo bei socialinių paslaugų įstaigas. Aprašas nereglamentuoja, kam ir kaip nukreipti asmenį įvykus artimojo giminaičio ar kito artimo asmens savižudybei, nes šio aprašo objektas yra tik savižudybės grėsmę patiriantys asmenys, t. y., asmenys, kurie ketina žudytis ir (ar) tyčia žalojasi. Kriziniams įvykiams valdyti švietimo ir mokslo ministro 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229 patvirtintos krizių valdymo mokyklose rekomendacijos. Po krizinio įvykio skubi psichologinė pagalba atitinkamos sistemos ribose taip pat teikiama kariams, policijos bei priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos pareigūnams bei jų artimiesiems. Sveikatos apsaugos ministras 2020-09-09 įsakymu Nr. V-2008 patvirtino Nacionalinį savižudybių prevencijos veiksmų planą 2020–2024 m. Jame numatyti trys pagrindiniai uždaviniai, apimantys psichikos sveikatos stiprinimo ir prevencines veiklas labiausiai pažeidžiamoms grupėms, psichologinės pagalbos prieinamumą, kokybę ir nuoseklumą, bei stebėsenos sistemos sukūrimą ir tobulinimą. Didinant pagalbos prieinamumą bandžiusių nusižudyti ir nusižudžiusių asmenų artimiesiems, suplanuota plėtoti savitarpio pagalbos grupių veiklą ir tęstinę pagalbą. Taip pat numatyta visose emocinės paramos linijose parengti ir patvirtinti pagalbos teikimo algoritmus šią grėsmę išgyvenantiems asmenims; sistemingai vertinti pagalbos šią grėsmę patiriantiems asmenims sistemos veikimą bei teikti rekomendacijas dėl jos tobulinimo.Priemonės stebėseną baigiame ir laikome ją iš dalies įgyvendinta, nes tvarkos aprašas nereglamentuoja didelės dalies asmenų, institucijų, kurie gali susidurti su ketinančiais ar bandančiais žudytis, veiksmų, pvz., policijos, priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo, Užimtumo tarnybos darbuotojų ir kt.; taip pat jame nenumatyti veiksmai, kam ir kaip nukreipti asmenį įvykus artimojo giminaičio ar kito artimo asmens savižudybei.


Peržiūrėti / koreguoti pedagoginės psichologinės pagalbos teikimo modelį ir stiprinti psichologinės pagalbos išteklius savivaldybių pedagoginėse psichologinėse tarnybose.

Siekiant atliepti psichologinės pagalbos teikimo poreikį mokyklose ir savivaldybių pedagoginėse psichologinėse ir švietimo pagalbos tarnybose, švietimo ir mokslo ministro 2018-04-05 įsakymu Nr. V-317 psichologinės pagalbos plėtrai 2018–2019 m. skirta 3,8 mln. Eur. Įgyvendinamo ES projekto „Saugios aplinkos mokykloje kūrimas II“ lėšomis 2019 m. psichologinė pagalba buvo teikiama 758 ikimokyklinio ugdymo įstaigose, bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio rengimo įstaigose (toliau – mokyklos). Iš viso buvo įsteigta 118,4 psichologo pareigybių mokyklose ir pedagoginėse psichologinėse/ švietimo pagalbos tarnybose, pirktos psichologinės pagalbos paslaugos savivaldybėse. Šios pagalbos plėtrai 2019 m. panaudota 2,9 mln. Eur. Tęsiant plėtrą 2020 m. tam skirta 1,5 mln. Eur. Įsteigtos 75 psichologų pareigybės mokyklose, 20 psichologų pareigybių pedagoginėse psichologinėse tarnybose / švietimo pagalbos tarnybose. Tobulinamas Vaikų įtraukties mokytis ir įvairiapusio ugdymo veiksmų planas, kuriame siūloma įtraukti priemones, susijusias su psichologinės pagalbos plėtra savivaldybėse iš valstybės biudžeto lėšų.Švietimo ir mokslo ministras 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229 patvirtino rekomendacijas dėl krizių valdymo mokyklose. 2018–2019 m. organizuoti mokymai krizių valdymo mokyklose tema. Iki 2022 m. siekiama, kad visų ugdymo įstaigų vaiko gerovės komisijų, krizių valdymo komandų atstovai (bent po vieną atstovą) būtų dalyvavę mokymuose, skirtuose įgyvendinti ministerijos rekomendacijas dėl krizių valdymo mokyklose.2018 m. patvirtintas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimas (4 str. 5 d. 12 p.), kuris leidžia nepanaudotas savivaldybių biudžetų lėšas, skirtas piniginei socialinei paramai, skirti psichologų ir kitų švietimo pagalbos specialistų pareigybių išlaikymui. Pedagoginės psichologinės pagalbos modelį 2020 m. buvo numatyta pertvarkyti ES lėšomis atlikus modelio ekspertinį vertinimą (turintį apimti detalią pedagoginės psichologinės pagalbos prieinamumo ir efektyvumo analizę, poreikio prognozę) ir pateikus rekomendacijas dėl jo tobulinimo, efektyvesnio turimų žmogiškųjų ir finansinių šalies išteklių panaudojimo, skatinančio įtraukties ugdyme plėtrą. Dėl COVID-19 pandemijos projekto vykdymas užsitęsė. Ekspertinio vertinimo ataskaita parengta 2021-04-21 ir skelbiama ministerijos interneto puslapyje: https://www.smm.lt/web/lt/teisine-inforamcija/tyrimai-analizes/leidiniai-svietimo-problemos-analize/svietimo-pagalba. Atliktas Lietuvos pedagoginio psichologinio pagalbos modelio ekspertinis vertinimas parodė, kad vienas didžiausių iššūkių užtikrinant pagalbos prieinamumą ir veiksmingumą, yra švietimo pagalbos specialistų stoka, taip pat šių specialistų, ugdymo įstaigų vadovų ir mokytojų nuolatinis kompetencijų tobulinimo poreikis. Pateiktos rekomendacijos dėl pedagoginės psichologinės pagalbos ir jos modelio tobulinimo.Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2021-10-14 įsakymu Nr. V-1879 patvirtino Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 str. pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ str. nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planą, numatė priemones, atliepiančias Lietuvos pedagoginio psichologinio pagalbos modelio ekspertinio vertinimo rekomendacijas (3 uždavinio priemonės sudaryti sąlygas asmenims, kurie neturi mokyklos ar psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos  psichologo pareigybei būtinos kvalifikacijos ar kompetencijos, ją įgyti, plėsti ir stiprinti psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos specialistų kompetencijas, skirtas tikslinis finansavimas 100 asmenų pagal nustatytas trūkstamas kompetencijas).


Peržiūrėti teisės aktus, reglamentuojančius asmens sveikatos priežiūros įstaigose dirbančių psichoterapeutų veiklą ir jų teikiamas paslaugas, ir parengti sveikatos apsaugos ministro įsakymų projektą (-us).

Sveikatos apsaugos ministras 2018-05-30 įsakymu Nr. V-627 patvirtino Lietuvos medicinos normą MN 162:2018 „Medicinos psichologas", kurioje nustatė medicinos psichologo kompetencijas išmanyti, pasirinkti ir taikyti psichoterapijos technikas,  atpažinti paciento savižudišką elgesį, įvertinti savižudybės riziką ir suteikti reikiamą pagalbą. Nuo 2020-01-01 pradedamas medicinos psichologo licencijavimas. Lietuvos medicinos normose MN 53:2005 „Gydytojas psichiatras“ ir MN 114:2005 „Gydytojas vaikų ir paauglių psichiatras“ nustatyta, kad jie turi išmanyti psichoterapijos indikacijas, bet nedetalizuotos kompetencijos taikyti psichoterapiją. Vadovaujantis ministro įsakymu (2004-09-29 Nr. V-680), psichoterapija yra siaura medicinos praktika, kuria gali verstis visų profesinių kvalifikacijų gydytojai, kurie privalo turėti licenciją verstis medicinos praktika ir Vilniaus universiteto ar Lietuvos sveikatos mokslų universiteto išduotą nustatytos trukmės įvadinio kurso baigimo pažymėjimą. Gydytojai, kurie verčiasi psichoterapija, savo teorines žinias ir praktinius įgūdžius privalo atnaujinti ne mažiau kaip po 36 val. per penkerius metus. Specialistams organizuojami mokymai pagal kvalifikacijos tobulinimo programą „Savižudybių prevencijos įgūdžių mokymai“ (SAFE TALK), kuri padeda užtikrinti kokybiškų psichoterapijos paslaugų teikimą. Sveikatos apsaugos ministras 2019-11-13 įsakymu Nr. V-1292 patvirtino Psichoterapijos paslaugų teikimo ir apmokėjimo PSDF biudžeto lėšomis tvarką. Nustatė, kad psichoterapijos metodą gali taikyti bet kurios profesinės kvalifikacijos gydytojas, slaugytojas, akušeris, medicinos psichologas, pabaigęs Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ar Vilniaus universiteto vykdomą bendrai abiejų universitetų nustatyto turinio ne mažesnės nei 4 metų trukmės Psichoterapijos metodo mokymo programą bei turintis tai patvirtinantį pažymėjimą arba užsienyje baigęs psichoterapijos metodo mokymo programą, kuri atitinka šią programą, ir turintis vieno ar kito minėtų universitetų išduotą tai patvirtinantį dokumentą. Nustatyti aiškūs reikalavimai kvalifikacijos įgijimui specialistams, taikantiems psichoterapijos metodus (seansus), bei nuo 24 iki 30 seansų padidinamas iš PSDF lėšų vienam pacientui per metus finansuojamas seansų skaičius. Ministerijos nuomone, kompetencijos įgyjamos universitetuose psichoterapijos metodo mokymo programos metu, todėl detaliau nereglamentuojamos.Ministerija, apsvarsčiusi esamą teisinį reglamentavimą, nusprendė nenustatyti daugiau papildomų psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę bei veiklos licencijavimą reglamentuojančių teisės aktų. Nuspręsta, kad sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtinti reikalavimai dėl psichoterapijos paslaugų bus svarstomi, kai bus priimtas Psichoterapeutų praktinės veiklos įstatymas.


Atnaujinta švietimo ir mokslo stebėsenos koordinavimo grupės sudėtis (ministro įsakymai 2017-11-16  Nr. V-887 ir 2019-04-25 Nr. V-480).


Lietuvos kariuomenės vado įsakymu patvirtinti komisiją, KPKT Atrankos komisijos priimtų teigiamų sprendimų peržiūrai


Atnaujinti Valstybės (strateginių) švietimo stebėsenos rodiklių sąrašą.

Ministerija panaikino nepamatuojamus valstybės (strateginius) švietimo stebėsenos rodiklius (2018-12-07 ministro įsak. V-1007). Švietimo stebėsenos rodikliai pakeisti 2019-05-22 ministro įsakymu Nr. V-620.  Parengtas ir patvirtintas (2018-08-03 ministro įsak. Nr. V-688) valstybės (strateginių) mokslo stebėsenos rodiklių sąrašas. Šis sąrašas atnaujintas (2020-11-06 ministro įsak. Nr. V-1703) ir patvirtinti rodiklių aprašai (2020-11-26 Nacionalinės švietimo agentūros direktorės įsak. Nr. VK-622). Rodiklių stebėseną kasmet vykdo Nacionalinė švietimo agentūra Švietimo valdymo informacinėje sistemoje.


Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų išbandyti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).

Ministerija informavo, kad 2021 m. II -III ketv. įvyko mokyklų įsivertinimo metodikų išbandymai. Parengus 40 įsivertinimo konsultantų bei 60 išorės vertintojų, šių metodikų išbandymas buvo atliktas 20 ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų.


Parengtas ir patvirtintas dokumentas, kuriuo bendrojo ugdymo mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos kartu su mokyklomis įpareigojamos periodiškai vertinti kiekvienos mokyklos plano įgyvendinimą, ir užtikrinti bendrų duomenų apie pažangą pagal planus viešinimą.

Kadangi nenumatytas įpareigojimas visoms mokykloms rengti kokybės gerinimo planus, o vadovaujantis  Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašu (2018 m. sausio 3 d. įsakymas Nr. V-9) mokyklų kokybės gerinimo planai neparengti, priemonė dėl kiekvienos mokyklos plano įgyvendinimo vertinimo ir duomenų apie planus viešinimo nebeaktuali. Stebėsena baigiama.


Atlikti įgyvendintų nacionalinių mokslo programų paskesnįjį (lot. - ex post) įvertinimą. Rekomendacijas, gautas po paskesniojo įvertinimo, įdiegti įgyvendinant vykdomas nacionalines mokslo programas ir rengiant naujas.

Lietuvos mokslo taryba, įgyvendindama rekomendaciją, pagal pirmąją jos priemonę atliko šešių nacionalinių mokslo programų paskesnįjį vertinimą ir jo rezultatus 2019 m. pradžioje paskelbė savo interneto svetainėje.


Atlikti mokslininkų grupių projektų (MIP) įgyvendintos dalies paskesnįjį įvertinimą ir gautas rekomendacijas įdiegti tęsiant šią veiklą.

Taryba atliko mokslininkų grupių projektų įgyvendintos dalies paskesnįjį įvertinimą, kurį 2020 m. balandžio mėn. paskelbė savo internetinėje svetainėje. Atsižvelgusi į ekspertų pateiktas rekomendacijas ir išvadas, planuodama lėšas atitinkamų metų programinio konkursinio finansavimo priemonių kvietimams, yra priėmusi sprendimą mokslininkų grupių projektų kvietimą vykdyti kiekvienais metais, taip pat siekti, įvertinus valstybės finansines galimybes, kad didėtų finansavimo apimtis minėtai priemonei.


Investicijų skatinimo ir pramonės plėtros 2014-2020 m. programos peržiūra ir patikslinimas numatant TUI pritraukimo uždavinius, prioritetus, vertinimo kriterijus. Tuo siekiama, kad būtų apibrėžti valstybės siekiai, susiję su vidaus ir užsienio investicijų skatinimu, pagal ūkio sektorius ir šakas, jų kuriamą pridedamąją vertę. Įvardytos prioritetinės šalys, iš kurių siekiama pritraukti investicijas.

2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas". Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų šio plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.


Paramos priemonių LEZ ir pramonės parkų inžinerinei infrastruktūrai įrengti sukūrimas, konsoliduojant finansinius išteklius.

Siekiant konsoliduoti valstybės biudžeto lėšas užtikrinant investicijoms patrauklių teritorijų vystymą, 2019–2020 m. Ekonomikos ir inovacijų ministerija buvo įsitraukusi į Susisiekimo ministerijos Kelių priežiūros ir plėtros programą ir teikė rekomendacijas dėl kelių, vedančių į teritorijas, kuriose kuriamos darbo vietos, finansavimo. 2020 m. DNR plane buvo numatytas finansavimas laisvųjų ekonominių zonų ir kitų pramoninių teritorijų infrastruktūros sutvarkymui. 2021 m. balandžio mėn. Ekonomikos ir inovacijų ministerija atnaujino Investicinio žemės sklypo, iki kurio ribos ir (ar) kurio ribose įrengiama ir (ar) sutvarkoma infrastruktūra, kriterijų ir infrastruktūros iki investicinio žemės sklypo ribos ir (ar) jo ribose įrengimo ir (ar) sutvarkymo ir (ar) investicinio žemės sklypo vystymo valstybės (savivaldybės) lėšomis tvarkos aprašą. Šios priemonės lėšomis ir toliau bus vystoma investicijoms patrauklios teritorijos.


Atnaujinti ūkio subjektų rizikos vertinimo dokumentus, įtraukiant nustatytus rizikos kriterijus, pagrįstus skaičiavimais ir statistiniais duomenis ir pakoreguojant patikrinimų pagal rizikos grupes periodiškumą.


Iki einamųjų metų pabaigos peržiūrėti ir esant poreikiui atnaujinti planą, registruoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones.


Parengti teisės aktus dėl naujų farmacinės rūpybos paslaugų teikimo vaistinėse ir juos patvirtinti.


Atlikti farmacinės rūpybos paslaugų vertinimą, apimantį teikimo apimtis, ir (ar) tikslinti teisės aktus dėl paslaugų finansavimo


Sukurtos pakankamos kontrolės priemonės skirtos darbo vietų aprūpinimo IT priemonėmis nuolatiniam poreikio nustatymui ir užtikrinimui, kad visos darbo vietos būtų tinkamai aprūpintos.

Įgyvendinant 1.11. priemonę, sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-11-15 Nr. V-1296) buvo pakeistas Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašas, kuriame numatyta, kad, siekdamas užtikrinti tinkamą asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės valdymą ir gerinimą, įstaigos vadovas nustato darbo vietų aprūpinimo informacinių technologijų priemonėmis poreikį, užtikrina jų tinkamą aprūpinimą informacinių technologijų priemonėmis ir organizuoja darbo vietų aprūpinimo informacinių technologijų priemonėmis bei jų funkcionavimo kontrolę.


Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų parengti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).

Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo kokybės vertinimo (išorės ir vidaus) sistema kuriama įgyvendinant ES SF projektą „Neformaliojo vaikų švietimo, ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo vertinimo, įsivertinimo tobulinimas ir plėtotė“. 2022 m. birželio 2 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-908 patvirtintas Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės išorinio vertinimo organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/4a3525c0e27911ec8d9390588bf2de65 ) bei parengta ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų  įsivertinimo metodika ( https://www.nsa.smm.lt/projektai/wp-content/uploads/2022/02/IPUMokyklu-veiklos-kokybes-isivertinimo-metodika.pdf ). Planuojama, jei bus skiriama lėšų, nuo 2023 metų per ateinančius 5 metus atlikti visų  ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių įstaigų (tiek savivaldybės, tiek privačių) atlikti išorinį vertinimą.


Reglamentavus kiekvieną farmacinės rūpybos paslaugą viešinti jas SAM pasirinktais būdais, įtraukiant pacientus, sveikatos priežiūros specialistus, farmacijos specialistus bei šias grupes vienijančias organizacijas.


2021 m. įvertinti ne mažiau kaip 40 mokyklų ir sudaryti planą dėl tolesnių metų mokyklų išorinio vertinimo.

Ministerija informavo, kad 2021 m. išorinis vertinimas atliktas 30 bendrojo ugdymo mokyklų, stebėtos 1553 pamokos. Vykdant LRV programos įgyvendinimo priemonių plano veiksmą 1.2.1 "Patvirtinti būtinuosius savivaldybių ir mokyklų stebėsenos rodiklius, vadovaujantis ES valstybių narių švietimo kokybės užtikrinimo praktikomis bei Geros mokyklos koncepsija, peržiūrėti mokyklų veiklos išorinio vertinimo ir įsivertinimo metodikas susitelkiant į rizikos vertinimą", Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2021-12-27 įsakymu Nr. V-2308 patvirtino būtinuosius savivaldybių ir mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, švietimo stebėsenos rodiklius. 2021 m. peržiūrėtos mokyklų veiklos išorinio vertinimo ir įsivertinimo metodikos. Mokslininkai pateikė siūlymus dėl išorinio vertinimo ir įsivertinimo modelio tobulinimo.   Rizikos vertinimas  prasidėjo 2022 m. gegužės mėn. ir turi baigtis lapkričio- gruodžio mėn. 2021 m. atliktas teminis išorinis vertinimas 30 bendrojo ugdymo mokyklų, 2022 m. - 31 mokykloje.  Teminio išorinio vertinimo tikslas – išryškinti mokyklos veiklos kryptingumą organizuojant įtraukųjį ugdymą. 2021 ir 2022 m. vertinimo metu mokyklos veikla vertinama vadovaujantis rodikliais bei klausimais, nustatytais Švietimo, sporto ir mokslo ministro 2021 m. liepos 9 d. įsakymu Nr. V-1254 „Dėl mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, veiklos teminio išorinio vertinimo, organizuojamo 2021–2022 metais, temos, klausimų ir vertinimo rodiklių nustatymo“.  2021 vertintų mokyklų rezultatų apžvalga skelbiama: 2021-m.-teminio-isorinio-vertinimo-ataskaita_22-3-3-GV_TA.pdf (smm.lt)Mokyklų vertinimo ataskaitas galima rasti čia:Nacionalinė švietimo agentūra - » Išorinio vertinimo rezultatai (smm.lt)2022 m. suplanuotas 150 bendrojo ugdymo mokyklų grįžtamasis rizikos išorinis vertinimas. Iki 2022 m. liepos 8 d. šio tipo vertinimas atliktas 17 mokyklų.


Patvirtinti Ūkio ministro įsakymą „Dėl laisvųjų ekonominių zonų ir jų valdymo bendrovių, pramonės parkų ir jų operatorių veiklos stebėsenos atlikimo tvarkos aprašą“.

LEZ stebėsenos tvarka patvirtinta  ūkio ministro 2018-06-01 įsakymu Nr. 4-338 „Dėl LR veikiančių LEZ verslo planų įgyvendinimo, LEZ veikiančių įmonių ir LEZ valdymo bendrovių veiklos rezultatų stebėsenos atlikimo tvarkos aprašo ir duomenų apie LEZ valdymo bendrovių ir LEZ įmonių veiklą bei jų veiklos rezultatus sąrašo formos patvirtinimo“.


Regioninės specializacijos (pasiūlymų konkretiems regionams dėl prioritetinių specializacijos krypčių) nustatymas ir integravimas į rengiamą naujos redakcijos Lietuvos Respublikos bendrąjį planą (projektą).

1. Naujojo Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano valstybės teritorijos erdvinio vystymo kryptys ir teritorijos naudojimo funkciniai prioritetai patvirtinti 2020-06-04. Seimo nutarimu Nr. XIII-3021. Pasibaigus šio plano viešųjų konsultacijų laikotarpiui, 2020-10-05 buvo pritarta jo konkretizuotiems sprendiniams, kurių III skirsnyje „Lietuvos Regionai 2030“ įtrauktos regionų specializacijos pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis.2. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino Strateginio valdymo metodiką, kuri nustato regiono plėtros planų (toliau – RPPl) rengimo tvarką ir tai, kad regiono plėtros taryba rengdama RPPl įvertina regiono potencialą, plėtros uždavinius ir jų rezultato rodiklius; nustato pagrindines problemas, jų priežastis regione ir sąsajas su Regiono plėtros programoje nurodytais Nacionalinio pažangos plano pažangos uždaviniais ar jų dalimis.RPPl projektas metodikoje nustatyta tvarka derinamas su Vidaus reikalų ir kitomis ministerijomis, su kurioms priskirtomis valstybės veiklos sritimis yra susiję RPPl siekiami poveikio rodikliai, taip pat su bendrojo plano ir horizontaliųjų principų koordinatoriais. Vidaus reikalų ministerija ir metodikoje nurodytos institucijos, vertindamos RPPl projektą ir teikdamos išvadas, pagal kompetenciją nustato, ar šio projekto nuostatos neprieštarauja Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano privalomosioms nuostatoms.


Savivaldybės, vertindamos, ar įsipareigojimus, kurie atsiranda iš sandorių, reikėtų priskirti skoliniams, vadovaujasi Savivaldybių skolinimosi taisyklėse (Vyriausybės 2004-03-26 nutarimas Nr. 345) nurodytu tokių įsipareigojimų sąrašu. Įvertinusios savo sandorius, savivaldybės duomenis pateikia Finansų ministerijai pagal finansų ministro 2020-01-22 įsakymu Nr. 1K-8 patvirtintą formą (priedą Nr. 10), ši – Lietuvos statistikos departamentui, kuris juos naudoja apskaičiuodamas valdžios sektoriaus skolą. Savivaldybių skolinimosi taisyklės buvo pakeistos 2021-09-29 nutarimu Nr. 784, jose praplėsta sandorių, iš kurių kyla skoliniai įsipareigojimai, apimtis. Naujas teisinis reglamentavimas sudaro sąlygas savivaldybėms pateikti tikslesnius duomenis apie turimus skolinius įsipareigojimus.


Vykdyti priemones (mokymus, konsultacijas, viešinimą), kuriomis bus šviečiami ūkininkai apie draudimo galimybes, draudimo galimos naudos dėl patirtų gamtinės rizikos nuostolių tema, nuo 4 iki 6 priemonių per metus.


Karo medicinos tarnybos vado 2022-01-17 įsakymu Nr. V-60  ,,Dėl KMT sveikatinimo veiklą vykdančių ir psichologines paslaugas teikiančių padalinių veiklos ir teikiamų paslaugų kokybės vertinimo“, numatyti, kad ekspertinių nutarimų kokybė visose pakomisėse būtų vertinama ne rečiau kaip 1 kartą per metus.


Parengtas ir patvirtintas dokumentas, kuriuo bendrojo ugdymo mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos kartu su mokyklomis įpareigojamos parengti ugdymo kokybės gerinimo planus, naudojant atitinkamai išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenis ir / arba valstybinių brandos egzaminų (VBE), pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo (PUPP), nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų (standartizuoti mokinių pasiekimų vertinimai) rezultatus.

Švietimo ir mokslo ministro 2018 m. sausio 3 d. įsakymu Nr. V-9 patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas. Jame nustatyta, kaip teikiama pagalba mokyklai, kaip sudaromas ir įgyvendinamas kokybės gerinimo planas, atsižvelgiant į vadovo metų veiklos ataskaitos vertinimo rezultatus (ataskaitą įvertinus nepatenkinamai). Tačiau jame nenumatyta kokybės gerinimo planus rengti visoms mokykloms, be to, planų rengimas nesiejamas su išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenimis ir/arba standartizuotų mokinių pasiekimų vertinimų ir tyrimų rezultatais. Vadovaujantis aprašu, parengus ir įgyvendinus kokybės gerinimo planą, rengiama kokybės gerinimo ataskaita ir teikiama kartu su vadovo metų veiklos vertinimo ataskaita vertinančiai institucijai (steigėjui). Ministerijos nuomone, Kokybės gerinimo priežiūros tvarka dėl kokybės gerinimo planų rengimo mokykloms taikoma tik kraštutiniu atveju. Remiantis šia tvarka kokybės gerinimo planai nebuvo rengiami.Ministerija informavo, kad kokybės krepšelio projekte dalyvaujančioms mokykloms (tiek turinčioms stiprią, tiek silpną geros mokyklos požymių raišką), kokybės gerinimo planų rengimas būtinas. Šiuos planus rengia 180 kokybės krepšelio projekte dalyvaujančių mokyklų. Mokinių pasiekimų rezultatais naudojamasi atrenkant galimai rizikingas mokyklas, kuriose atliekamas išorinis rizikos vertinimas, po kurio mokyklai teikiama pagalba planuojant veiklos tobulinimą ir vykdant kokybės gerinimo priemones.Kadangi ministerija neplanuoja imtis veiksmų įpareigojant visas mokyklas rengti kokybės gerinimo planus, priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimas dėl įgaliojimų parengti ir paskelbti rekomendacijas savivaldybėms suteikimo.

Vyriausybė 2018-03-28 posėdyje priėmė šiuos nutarimus:1.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 313 „Dėl LR Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ pakeitimo“;2.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 314 „Dėl LR Vyriausybės nutarimo „Dėl LR Vyriausybės 2010 m. liepos 14 d. nutarimo Nr. 1052 „Dėl Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo gairių aprašo patvirtinimo“.Nutarime Nr. 314  pakeistas 6.2 papunktis, aiškiau nurodant, kad savivaldybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms ir savivaldybių institucijoms, įgyvendinančioms savivaldybei nuosavybės teise priklausančių akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų suteikiamas turtines ir neturtines teises, rekomenduojama siekti, kad savivaldybių jmonės ir akcinės bendrovės arba uždarosios akcinės bendrovės, kurių savivaldybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 visų balsų šios bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime, mutatis mutandis laikytųsi Ūkio ministerijos tvirtinamų valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų ir kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu teiktų informaciją apie jų vykdomus specialiuosius įpareigojimus.Nutarime Nr. 313 pateiktos rekomendacijos savivaldybėms, vadovaujantis Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 665 „Dėl Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis dėl valstybės valdomų įmonių strategijų ir jų įgyvendinimo, taip pat dėl valstybės valdomų bendrovių stebėtojų tarybos ir valdybos narių atlygio, nustatyti savivaldybės valdomų įmonių strategijų sudarymo, atnaujinimo ir jų įgyvendinimo gaires bei patvirtinti savivaldybės valdomų įmonių vadovų darbo užmokesčio, taip pat atlygio savivaldybės valdomose įmonėse sudaromų stebėtojų tarybų, valdybų, komitetų nariams nustatymo tvarką.


Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant nustatyti pareigą kompetentingai institucijai periodiškai vertinti SKĮ reikalingumą bei kriterijus.

Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas ir su juo susijusių 6 įstatymų pakeitimų projektai, 2018-02-21 priimtas Vyriausybės nutarimas dėl įstatymų projektų pateikimo Seimui, 2018-02-26 įstatymų projektai pateikti Seimui. Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekte siūloma: nustatyti pareigą savivaldybės tarybai periodiškai vertinti savivaldybės kontroliuojamų įmonių reikalingumą ir, atsižvelgiant į rekomendacijos esmę, tačiau nekuriant naujų kriterijų, savivaldybės valdomų įmonių reikalingumo peržiūrą susieti su Vietos savivaldos įstatymo 9¹ straipsnio (įsigaliojo 2017 m. liepos 1 d.) 1 dalimi ir nustatyti, kad savivaldybės taryba turi svarstyti, ar savivaldybės valdomų įmonių ūkinė veikla atitinka 9¹ straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir spręsti dėl šių sąlygų neatitinkančios ūkinės veiklos atsisakymo ir ją vykdančių savivaldybės valdomų įmonių veiklos tęstinumo. Šis siūlymas aptartas ir Ūkio ministerijos 2017 m. gruodžio 11 d. organizuotame tarp instituciniame pasitarime. Seime numatytas Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 3, 4, 6, 7, 14, 16, 19, 20, 24, 27, 28, 29, 30 ir 51 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto (registruotas 2018-04-26, Nr. XIIIP-1713(3)) priėmimas, kuriame nebelieka esminės nuostatos: 3. Papildyti 16 straipsnio 2 dalį 22¹ punktu:„22¹) periodiškas (ne rečiau kaip kas 4 metus) svarstymas, ar savivaldybės valdomų įmonių ūkinė veikla atitinka šio įstatymo 9¹ straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir sprendimo dėl šių sąlygų neatitinkančios ūkinės veiklos atsisakymo ir ją vykdančių savivaldybės valdomų įmonių veiklos tęstinumo priėmimas;“.Pažymėtina, kad ši nuostata buvo siūloma, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės 2017 m. balandžio 25 d. valstybinio audito ataskaitoje Nr. VA-2017-P-30-1-9 „Ar savivaldybių kontroliuojamų įmonių valdysena užtikrina efektyvią ir skaidrią įmonių veiklą“ rekomendaciją: „nustatyti pareigą kompetentingai institucijai periodiškai vertinti SKĮ reikalingumą bei nustatyti vertinimo kriterijus“. Iš Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekto išbraukus 16 straipsnio 2 dalį 22¹ punktą, Valstybės kontrolės rekomendacija lieka neįgyvendinta. Šią nuostatą nuspręsta išbraukti, po Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. balandžio 26 d. plenariniame posėdyje balsuojant už Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus atsisakyti šios nuostatos. Seimas nepritarė Vyriausybės teiktame Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekte siūlytoms nuostatoms, susijusioms su pareigos nustatymu savivaldybės tarybai periodiškai vertinti savivaldybės valdomų įmonių reikalingumą, pritardamas Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonei, kad toks reguliavimas būtų perteklinis ir kad savivaldybės taryba, įgyvendindama savininko teises, prisiima atsakomybę ir pareigą laiku priimti reikiamus sprendimus dėl valdomų įmonių.


Pakeisti Nacionalinio plėtros banko įstatymą dėl priežiūros modelio tobulinimų.


Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projekte numatyti Finansų ministerijos funkciją – koordinuoti viešųjų juridinių asmenų vadovų ir vidaus kontrolės priežiūrą įstaigose atliekančių asmenų mokymą ir kvalifikacijos tobulinimą dėl vidaus kontrolės sistemos. (Dėl projekto pateikimo žr. pirmos rekomendacijos priemonę)

2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad Finansų ministerija atlieka metodinio vadovavimo funkcijas vidaus kontrolės ir vidaus audito srityje. Finansų ministerijos nuostatuose, patvirtintuose 1998-09-08 Vyriausybės nutarimu Nr. 1088 (2019-10-02 Vyriausybės nutarimo Nr. 1001 redakcija), detalizuota, kad ministerija atlieka šias funkcijas rengdama rekomendacijas, teikdama konsultacijas vidaus kontrolės ir vidaus audito įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje klausimais. Taip Finansų ministerijai įtvirtinta pareiga metodiškai vadovauti ne tik vidaus auditoriams, bet ir kitiems viešojo juridinio asmens vidaus kontrolės dalyviams – viešojo juridinio asmens vadovams ir vidaus kontrolės įgyvendinimo priežiūrą atliekantiems darbuotojams.


Įvertinti Lietuvos banko atliktos priežiūros institucijai priskirtos Nacionalinio plėtros banko priežiūros rezultatus pagal pakeistą Nacionalinio plėtros banko įstatymą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, priimti atitinkamus sprendimus.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą, numatant kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (grupė/komanda).


Atnaujinti Palangos miesto savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašą: numatyti atsakingo darbuotojo (grupės/komandos) kontrolės veiksmus, jų periodiškumą.