Užimtumo fondui pervestomis nedarbo socialinio draudimo įmokų lėšomis finansuoti tik įstatymu aiškiai apibrėžtas aktyvios darbo rinkos politikos priemones.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2016-12-16 raštu Nr. (13.6-51) SD-7511 įpareigojo Lietuvos darbo biržą užtikrinti, kad nedarbo socialinio draudimo lėšomis būtų finansuojamos tik aktyvios darbo rinkos politikos priemonės. 2016 m. audito metu nebuvo nustatyta neteisėto nedarbo socialinio draudimo lėšų panaudojimo atvejų.


Patikslinti:1. Buhalterinės apskaitos sąskaitų planą, kad atitiktų Viešojo sektoriaus subjektų privalomąjį bendrąjį sąskaitų planą;2.Buhalterinės apskaitos vadovą:2.1. Kad atitiktų viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nurodytus bendruosius apskaitos principus2.2. Patvirtinti apskaitos registrų sąrašą, kaip nustatyta Buhalterinės apskaitos įstatymo 16 str. 2 d.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Patikslinta 2016-04-01 įsakymu Nr. 3D-182: Buhalterinės apskaitos sąskaitų planas, kad atitiktų Viešojo sektoriaus subjektų privalomąjį bendrąjį sąskaitų planą, buhalterinės apskaitos vadovas bei patvirtintas apskaitos registrų sąrašas.


Inicijuoti diskusiją su institucijomis, atsakingomis už socialinės paramos politiką, siekiant įvertinti socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikį, jo atitiktį socialinės paramos turiniui ir inicijuoti teisinio reglamentavimo pakeitimus, kad tokia socialinė parama būtų finansuojama kitomis nei privalomojo sveikatos draudimo įmokos lėšomis.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Atsižvelgiant į tai, rekomendacija laikoma įgyvendinta.


Rekomenduojama išnuomoti patalpas viešo konkurso būdu.

Universitetas pateikė ilgalaikės nuomos sutartį, pagal kurią patalpos išnuomotos viešo konkurso būdu.


Siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau mokinių neiškristų ir gautų kvalifikaciją, peržiūrėti ir pakoreguoti stipendijų ir materialinės paramos skyrimo tvarką.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija

Priimti stipendijų ir materialinės paramos skyrimo pagal profesinio mokymo programas besimokantiems mokiniams tvarkos pakeitimai (Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 987), kuriais praplėsti stipendijų skyrimo pagrindai (ne tik už mokymosi pasiekimus, bet ir už dalyvavimą veiklose), nustatyti didesni stipendijų ir materialinės paramos dydžiai: 3 bazinių socialinių išmokų (BSI) dydžio didžiausia stipendija už mokymosi rezultatus, 5 BSI dydžio – už dalyvavimą veiklose, 3 BSI dydžio socialinė stipendija, iki 3 BSI dydžio kita materialinė parama. Priėmus pakeitimus, didėja didesnes už BSI stipendijas gaunančių mokinių dalis: 2020-2021 mokslo metais 11,4 proc. visų gaunančių stipendijas profesinių mokyklų mokinių gavo didesnes nei BSI stipendijas (2019-2020 m. jų dalis sudarė 0,6 proc.).


Vykdant ūkio subjektų priežiūrą (patikrinimus) efektyviai paskirstyti išteklius ir didžiąją dalį fizinių patikrinimų vykdyti ten, kur yra didžiausia žalos pasireiškimo tikimybė ir mastas.

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba


Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Klaipėdos miesto savivaldybė).

Klaipėdos miesto savivaldybės administracija


Siekiant stiprinti viešąjį saugumą, didinant visuomenės ir valstybės teisėtų interesų apsaugą nuo gamtinių, techninių, ekologinių, socialinių ir kitų įvykių, keliančių pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, jų socialinėms sąlygoms, turtui ir (ar) aplinkai (...) atkreipti ministerijų ir Vyriausybės įstaigų vadovų dėmesį į nustatytus civilinės saugos funkcijų vykdymo trūkumus, teisinės atsakomybės netaikymą ir pavesti jiems įsivertinti civilinės saugos funkcijų vykdymo organizavimą ir pertvarkyti jį taip, kad būtų užtikrintas tinkamas šių funkcijų įgyvendinimas.

Vidaus reikalų ministerija 2018-07-02 raštu Nr. G-1573 informavo, kad, vykdydama Ministro Pirmininko pavedimą, įformintą Vyriausybės kanclerio 2018-05-21 rezoliucija Nr. S-1665, apibendrino ministerijų ir valstybės institucijų pateiktą informaciją dėl civilinės saugos funkcijų įgyvendinimo kontrolės mechanizmų institucijose ir informavo, kad civilinės saugos funkcijų įgyvendinimo trūkumai institucijose šalinami, paskirti atsakingi asmenys už civilinės saugos funkcijų vykdymą.


Siekiant stiprinti viešąjį saugumą, didinant visuomenės ir valstybės teisėtų interesų apsaugą nuo gamtinių, techninių, ekologinių, socialinių ir kitų įvykių, keliančių pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, jų socialinėms sąlygoms, turtui ir (ar) aplinkai (...) įvertinti, ar kiekvienam valstybės institucijų ekstremaliųjų situacijų operacijų centrui ir Bendrajam pagalbos centrui tikslinga turėti savo slėptuvę, ir atsižvelgiant į šio vertinimo rezultatus, nustatyti slėptuvių įrengimo pagal nustatytus reikalavimus terminus ir finansavimo šaltinius bei, prireikus, patikslinti Vyriausybės nutarimu nustatytą slėptuvių poreikį.

Optimizuotas slėptuvių poreikis, nustatyti slėptuvių įrengimo kriterijai, finansavimo šaltiniai ir terminai (Vyriausybės 2010-09-22 nutarimo Nr. 1368 nauja redakcija nuo 2018-02-03).


Tam, kad kontrolės planavimo ir vykdymo funkcijos būtų atskirtos, valstybinės kontrolės planų rengimui formuoti darbo grupes taip, kad nebūtų įtraukiami inspektoriai, vykdantys ūkio subjektų veiklos patikrinimus.

Siekiant atskirti kontrolės planavimo ir vykdymo funkcijas, valstybinės kontrolės planų rengimui darbo grupės formuojamos taip, kad nebūtų įtraukiami inspektoriai, vykdantys ūkio subjektų veiklos patikrinimus.


Užtikrinti efektyvų žemės ūkio veiklą vykdančių ūkio subjektų atrankų reglamentavimą tarnybos patikrinimams, siekiant sumažinti šių ūkio subjektų administracinę naštą ir optimizuoti tarnybos išteklius.

Sudarytos sąlygos efektyviai vykdyti  žemės ūkio veiklą vykdančių ūkio subjektų atranką  patikrinimams, sumažinti šių ūkio subjektų administracinę naštą ir optimizuoti išteklius patikrinimams.


Tam, kad tarnybos ištekliai būtų naudojami efektyviai ir patikrinimai būtų taiklesni, vertinti visų tarnybos kontroliuojamų ūkio subjektų riziką ir visus ūkio subjektus priskirti teisingai rizikos grupei.


Sprendimus dėl kontrolės veiksmų (patikrinimų ar kt.) grįsti atliktų patikrinimų/nustatytų pažeidimų tendencijų analizės rezultatais, kad patikrinimai būtų taiklesni  ir efektyviau naudojami ištekliai:-automatizuoti ūkio subjektų rizikos vertinimą, metinių kontrolės planų sudarymą. Turėti visą informaciją apie planinius ir neplaninius patikrinimus, jų metu nustatytus pažeidimus vienoje ar susietose sistemose, kad šią informaciją galima būtų filtruoti bei analizuoti įvairiais pjūviais. -vertinti atliekamos ūkio subjektų priežiūros efektyvumą ir rezultatyvumą, ir planuoti patikrinimus atsižvelgiant į vertinimo rezultatus.


Siekiant užtikrinti su švietimo skaitmenizavimu susijusių priemonių palaikymą ir plėtrą, įvertinus pinigų poreikį ugdymo reikmėms – informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir naudoti bei skaitmeninei ugdymo plėtrai – ir atsižvelgus į valstybės finansines galimybes, priimti sprendimus dėl mokykloms skiriamo finansavimo skaitmeninei transformacijai.


Kryptingai ir nuosekliai vykdyti prevencijos priemones tam, kad ūkio subjektai būtų šviečiami ir informuojami apie tinkamą jų veiklos vykdymą:-remiantis atlikta analize ir nustatytais prioritetais, planuoti ateinančių metų prevencijos priemones;-vykdyti prevencijos priemonių veiksmingumo vertinimą, kad būtų nustatytos paveikiausios priemonės.


Prieš parengiant 2015 metų finansinių ataskaitų rinkinį, ištaisyti darbo užmokesčio ir socialinio draudimo sąnaudų registravimo buhalterinėje apskaitoje klaidas.

Viešoji įstaiga Centrinė projektų valdymo agentūra

Darbo užmokesčio ir socialinio draudimo sąnaudų neatitikimai ištaisyti prieš parengiant 2015 m. finansinių ataskaitų rinkinį.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Klaipėdos rajono savivaldybė).

Klaipėdos rajono savivaldybės administracija


Orientuojantis į mokinių poreikius ir lūkesčius gauti kokybišką profesinį mokymą, vidines kokybės užtikrinimo sistemas periodiškai vertinti.

2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 patvirtintas  Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Jame numatytas vienas iš vertinamųjų rodiklių - Kokybės vadybos sistemos taikymas mokymo įstaigoje (nustatoma, kokia kokybės vadybos sistema taikoma; įvardijama sertifikuota arba vertinama nesertifikuota kokybės vadybos sistema). Išorinį vertinimą organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą numatyta vykdyti bent kartą per 5 metus. Išorinis vertinimas pradėtas vykdyti 2021 m., įvertinta 12 įstaigų.


1. Iškelti ilgalaikių gautinų sumų einamųjų metų dalį priklausančią 2015–2016 m.2. Įvertinus atliktus iškėlimus, perskaičiuoti ilgalaikių gautinų sumų amortizuotą savikainą.

Lietuvos Respublikos energetikos ministerija

Finansinės būklės ataskaitoje pagal 2015 m. gruodžio 31 d. duomenis nurodyti teisingi duomenys.


Kultūros vertybes apskaityti tikrąja verte.

Pateikiant 2016 m. I–II ketv. atskaitomybę kultūros vertybės apskaitomos tikrąja verte.


Optimizuoti strateginio planavimo dokumentų skaičių, siekiant planavimą, stebėseną ir vertinimą padaryti aiškesnius.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija

2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema, numatant konkrečius planavimo dokumentų tipus ir už jų rengimą atsakingus strateginio valdymo sistemos dalyvius. Tai sudaro prielaidas optimizuoti planavimo dokumentų skaičių ir užkirsti kelią, kad nebūtų rengiami aiškios paskirties neturintys planavimo dokumentai. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas numato, kad nacionalinės plėtros programos gali būti rengiamos tik vienai valstybės veiklos sričiai (išskyrus Regionų plėtros programą) ir turi prisidėti prie 2021-2030 metų nacionaliniame pažangos plane nustatytų pažangos uždavinių įgyvendinimo. Kaip laikomasi šių nuostatų, yra vertinama prieš tvirtinant kiekvieną nacionalinę plėtros programą.


(V) EX.29 Nesilaikyta nereikšmingos pagalbos teikimo sąlygų. Audito metu buvo teikta rekomendacija patikrinti ir, esant poreikiui, patikslinti projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis Suteiktos valstybės pagalbos registre ir, nustačius, kad suteiktos nereikšmingos pagalbos dydis viršija Reglamente (EB) Nr. 1998/2006 nustatytus dydžius, susigrąžinti nereikšmingos pagalbos dydį viršijančią suteiktos pagalbos dalį. FM(ĮI) užtikrinusi projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenų patikrinimą bei projekto duomenų, kai dėl lengvatinio kredito suteikta nereikšminga valstybės pagalba nebuvo laiku registruota Suteiktos valstybės pagalbos registre, perdavimą Suteiktos valstybės pagalbos registrui, rekomendaciją įgyvendino.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Susipažinus su FM rašte pateikta informacija, nustatyta, kad BETA patikrino bei užregistravo projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis Suteiktos valstybės pagalbos registre pastebėjime EX.29 nurodytų keturių projektų duomenis; BETA pilna apimtimi patikrino visus projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis. Patikrinimo metu BETA nustatė, kad 54 projektų duomenys dėl lengvatiniu kreditu suteiktos nereikšmingos valstybės pagalbos nebuvo laiku registruoti Suteiktos valstybės pagalbos registre. Atsižvelgiant į tai, BETA iki 2017-01-20 Suteiktos valstybės pagalbos registrui pateikė visų 54 projektų duomenis dėl lengvatiniu kreditu suteiktos nereikšmingos valstybės pagalbos, kurie, per 5 darbo dienas juos patikrinus LR Konkurencijos tarybai, kaip tai numatyta Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registro nuostatų, patvirtintų LR Vyriausybės 2005 m. sausio 19 d. nutarimo Nr. 35, 19 punkte, bus įregistruoti, valstybės pagalbai arba nereikšmingai pagalbai suteikiant identifikavimo kodą ir duomenis įrašant į registro duomenų bazę.Vertinama, kad rekomendacija įgyvendinta tinkamai. Rekomendacijos įgyvendinimo data 2017-01-24.


Rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias ministerijai pavaldžių įstaigų teisingos informacijos pateikimą finansinių ataskaitų rinkiniuose.

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija

Kanclerio 2016 m. gruodžio 23 d. potvarkiu Nr. 2R-12 patvirtinto (nauja redakcija) Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jos kontroliuojamų viešojo sektoriaus subjektų atskaitomybės pateikimo, kontrolės ir vertinimo tvarkos aprašo 37 nustato, kad pavaldžios įstaigos metinių finansinių ataskaitų rinkinius teikia išspausdintus iš VSAKIS.


Nutraukti finansinės nuomos (lizingo) sutartį arba inicijuoti sutarties sudarymą savivaldybės vardu.

Radviliškio rajono savivaldybės administracija


Atnaujinti valdomų registrų ir informacinių sistemų saugos nuostatus ir suderinti juos su Vidaus reikalų ministerija ir, prireikus, su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija.

Lietuvos geologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos

Atnaujinti valdomų registrų ir informacinių sistemų saugos nuostatai ir suderinti  su Vidaus reikalų ministerija.


Patikslinti DNMF apskaitos vadovą, numatant finansavimo sumų, pajamų ir sąnaudų apskaitos tvarką.

Patikslintas Apskaitos vadovas, aprašant finansavimo sumų, pajamų ir sąnaudų registravimo apskaitoje tvarką.(2017-09-29 VIPA vadovo įsakymas Nr.2017/9-49)


Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Palangos miesto savivaldybė).

Palangos miesto savivaldybės administracija


Atskirti paskolų gavėjus, gaunančius valstybės paramą, pagal jų priskyrimą VSS ir ne VSS ir, atsižvelgiant į tai, apskaitoje registruoti FS perdavimą arba panaudojimą.

DNMF duomenų bazėje atliktas paskolų gavėjų, gaunančių valstybės paramą-VSS ir ne VSS atskyrimas. Atsižvelgiant į tai, registruojamas FS perdavimas ar panaudojimas.


Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.

2017-11-08 direktoriaus įsakymu Nr.3-328 patvirtinta nuolat veikianti viešųjų pirkimų komisija, į kurios funkcijas įtraukta  sutarčių ir prievolių  vykdymo kontrolė. Už sutarčių ir prievolių vykdymą  atsakingi pirkimų iniciatoriai arba kiti direktoriaus įsakymu paskirti asmenys.


Siekiant išvengti planavimo, stebėsenos ir atsiskaitymo dubliavimo, įvertinti, ar tikslinga rengti vienas kitą iš dalies dubliuojančius dokumentus – Vyriausybės programos įgyvendinimo prioritetines priemones ir Vyriausybės veiklos prioritetus.

Pakeitus Vyriausybės įstatymą Nr. I-464, 1994-05-19 (2018-06-29 įstatymu Nr. XIII-1371 (nuo 2019-01-01)), panaikinta prievolė tvirtinti kasmetinius Vyriausybės veiklos prioritetus (įstatymo 22 str. 3 p.), rengiamas ir tvirtinamas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas.


Siekiant turėti teisingus ir patikimus VMI mokesčių fondo finansinių ataskaitų duomenis, pašalinti MAIS funkcijų trūkumus ir sukurti nuoseklią ir atsekamą finansinių ataskaitų formavimo iš patvirtintų apskaitos registrų sistemą (tvarką).

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus įgyvendintos visos priemonės.


Atsižvelgiant į teisės aktais ginamą visuomenės interesą visiems gyventojams laisvai prieiti prie vandens telkinių pakrančių ir siekiant iš esmės spręsti ilgalaike tapusią problemą dėl aptvertų vandens telkinių pakrančių, patikrinimus dėl priėjimo prie paviršinio vandens telkinių nustatyti vienais iš prioritetinių.

Įgyvendindama šią audito rekomendaciją, Žemės ūkio ministerija kaip vieną iš 2015 m. prioritetinių darbų pavedė Nacionalinei žemės tarnybai bendradarbiaujant su aplinkos apsaugos pareigūnais sustiprinti priėjimo prie paviršinio vandens telkinių nustatytomis pakrantės apsaugos juostomis tikrinimus.


Siekiant išsaugoti Baltijos pajūrio vertingus kraštovaizdžio kompleksus, rekreacinės ir mokslinės vertės turinčias teritorijas, patikrinimus Šventosios gyvenvietėje nustatyti vienais iš prioritetinių.

Žemės ūkio ministerija pavedė Nacionalinei žemės tarnybai 2015–2017 m. sustiprinti žemės naudojimo valstybinę kontrolę Šventosios gyvenvietėje.


išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.

Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija

2017 metų metinės inventorizacijos komisijos, patvirtintos ministro įsakymu, įpareigotos laikytis Vyriausybės 1999-06-03 nutarimu Nr. 719 patvirtintų inventorizacijos taisyklių.


Siekiant, kad vaikui būtų parenkama jo poreikius geriausiai atitinkanti galimų įvaikintojų šeima, o VTAS ir GIMK programą vykdantiems specialistams būtų aišku, kaip vertinti galimų įvaikintojų tinkamumą, persvarstyti medicininių kontraindikacijų, kurioms esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašą.

Parengtas atnaujintas Medicininių kontraindikacijų, kurioms esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašas. Sąrašas yra patvirtintas 2015 m. kovo 24 d. Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro ir Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. V-402/A1-152 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro ir Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2001 m. liepos 24 d. įsakymo Nr. 404/96 „Dėl medicininių kontraindikacijų, kurioms Esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“.


Siekiant užkirsti kelią formaliai, pridėtinės vertės neturinčiai veiklai, svarstyti, ar strateginiuose veiklos planuose tikslinga nurodyti valdymo išlaidas, iki bus nustatytas jų skaičiavimo tikslas ir atsiskaitymo už jas tvarka.

Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta nauja strateginio veiklos plano, funkcijų vykdymo programos ir valdymo programos rengimo, pažangos ir tęstinės veiklos rezultatų stebėsenos, atsiskaitymo už pasiektus rezultatus tvarka. Planuodami pažangos ir tęstinės veiklos priemones ir lėšas, valstybės biudžeto asignavimų valdytojai vadovaujasi pažangos ir tęstinės veiklos išlaidų atskyrimo gairėmis, nurodytomis metodikos 14 priede.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Zarasų rajono savivaldybė).

Zarasų rajono savivaldybės administracija


Siekiant Kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų objektyvios atrankos ir efektyvaus valstybės biudžeto lėšų panaudojimo, užtikrinti, kad būtų patikslinti projektų atranką reglamentuojantys dokumentai: detalizuoti balų skyrimo tvarką ir nurodyti, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas;atsisakyti nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų projektų atrankoje;projektų atrankoje vertinimui naudojant kelis vertinimo objektus apimančius vertinimo kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį; numatyti privalomą pamatuojamų projekto rezultatų pateikimą projekto finansavimo paraiškoje; numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias įrodymais grįstą projekto išlaidų vertinimą projektų atrankos metu.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

2021-11-23 priimtas Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-696, kuriuo nuo 2022-01-01 Kultūros rėmimo fondo įstatymas su visais pakeitimais ir papildymais pripažinti netekusiais galios. Kultūros ministro 2021-12-29 įsakymu Nr. ĮV-1487 patvirtintos Lietuvos kultūros tarybos (LKT) administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairių ir stipendijų kultūros ir meno kūrėjams skyrimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta projektų paraiškų teikimo, vertinimo ir projektų vykdymo bei atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarka, gairių prieduose (sričių ir programų finansavimo sąlygose) atnaujintas veiklų vertinimo kriterijų ir jų balų aprašas.Nuo 2022-01-01 įsigaliojo LKT 2021-12-29 nutarimu Nr. 4LKT-25(1.3E) patvirtintas Kultūros ir meno projektų vykdymo priežiūros tvarkos aprašas ir pripažintas netekusiu galios Stebėsenos ir analizės tvarkos aprašas (LKT pirmininko 2017-12-20 įsakymas Nr. VĮ-80(1.1 E)). Nauju aprašu nustatyta LKT administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų sudarytų sutarčių vykdymo priežiūra, duomenų apie projektus rinkimo ir analizės tvarka.2024 m. modernizuota e. kultūros ir meno projektų valdymo sistema, LKT IS 2.0 įdiegti strateginių organizacijų programų bei stipendijų paraiškų moduliai, sudarantys galimybę paraiškų teikėjams matyti visą paraiškų teikimo istoriją ir dokumentus vienoje vietoje (https://lktis.ltkt.lt/pagalba/1-prisijungimas-prie-lkt-is).


(V) EX.16 Rekomenduojame patikslinti išlaidų dekla-racijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas.Audito metu buvo teikta rekomendacija registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP2-4.4-SM-01-V-02-005 (netinkamos finansuoti darbų, atliktų už projekto vykdytojo valdomo sklypo ribų, išlaidos) ir atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas. TID šias rekomendacijos dalis įgyvendino: atliko pažeidimo tyrimą (2016-04-02 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP2-4.4-SM-01-V-02-005/IT01/ID-5), nustatė 4 680,50 Eur netinkamų finansuoti išlaidų ir susigrąžino ES struktūrinės paramos lėšas.

Susipažinus su TID rašte pateikta informacija, taip pat patikrinus SFMIS esančius duomenis, nustatyta, kad 2016-10-13 EK buvo pateikta patikslinta išlaidų deklaracija (MPD tinkama deklaruoti EK suma -4680,50 Eur).Vertinama, kad rekomendacija įgyvendinta tinkamai. Rekomendacijos įgyvendinimo data 2016-10-13.


Patikslinti rektoriaus 2015-09-16 įsakymu Nr. 1-461 patvirtintą Lietuvos edukologijos universiteto remonto darbų planavimo, atlikimo ir darbų priėmimo procedūrų įforminimo tvarką.

2017-10-26 rektoriaus įsakymu Nr.1-500 patvirtintas naujas "Remonto darbų planavimo, atlikimo ir darbų priėmimo procedūrų įforminimo tvarkos aprašas"


Atsižvelgiant į tai, kad bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimas yra vienas iš būdų mažinti valdymo išlaidas, nustačius valdymo išlaidų skaičiavimo tikslą įvertinti bendrųjų funkcijų efektyvumo ir valdymo išlaidų tarpusavio sąsajų pakankamumą.

Nebeaktualu, nes įkūrus Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, bendrųjų funkcijų efektyvumo vertinimas tiesiogiai nebesiejamas su valdymo išlaidų skaičiavimu.


(V) EX.2 CPVA, prieš tvirtindama MP deklaruotų tinkamų finansuoti išlaidų sumą, neįsitikino, kad finansinė korekcija pritaikyta faktinei tinkamai finansuoti pirkimo sutarties vertei. Rekomenduojame:1) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas;2) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas.Audito metu buvo teikta rekomendacija atnaujinti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023 (finansinė korekcija pritaikyta ne faktinei tinkamai finansuoti pirkimo sutarties vertei). CPVA atnaujino pažeidimo tyrimą (2016-05-16 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023/IT01) ir nustatė 1 095,86 Eur netinkamų išlaidų.

CPVA atnaujinusi pažeidimo tyrimą (2016-05-16 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023/IT01), nustatė1 095,86 Eur netinkamų išlaidų ir susigrąžino ES struktūrinės paramos lėšas. TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.


(V) EX.15 Projekto finansavimo intensyvumas viršija PFAS nustatytą finansavimo intensyvumą. Audito metu buvo teikta rekomendacija iš projekto vykdytojo susigrąžinti 964,20 EUR ES struktūrinės paramos lėšas. LVPA rekomendaciją įgyvendino.

Rekomendacija įgyvendinta (susigrąžinta permokėta finansavimo lėšų dalis)


(V) EX.25 Nepagrįstos prielaidos, kuriomis remiantis apskaičiuotos planuojamos projekto veiklos pajamos, neatlikta konsoliduota projekto pinigų srautų analizė. Rekomenduojame pagrįsti prielaidas, kuriomis remiantis apskaičiuotos planuojamos projekto veiklos pajamos , atlikti konsoliduotą infrastruktūros savininko ir jos naudotojo pinigų srautų analizę , jei taikytina, atnaujinti planuojamų gauti pajamų skaičiavimus ir nustatyti EK tinkamų deklaruoti projekto išlaidų dalį.


(V) EX.13 Netinkamas vidinių inžinerinių tinklų įrengimo išlaidų finansavimo intensyvumas. Rekomenduojame iš projekto vykdytojo susigrąžinti 51 688,87 Eur ES struktūrinės paramos lėšas.


Įvertinus tai, kad Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai prie Sveikatos apsaugos ministerijos pavesta vertinti juridinių ir fizinių asmenų atitiktį sveikatos priežiūros licencijuojamai veiklai keliamus reikalavimus, rekomenduojame pavesti šiai tarnybai įvertinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurių steigėja Vidaus reikalų ministerija, vykdomos veiklos atitiktį licencijuojamai veiklai keliamiems reikalavimams.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Akreditavimo tarnyba, vadovaudamasi Asmens sveikatos priežiūros įstaigų 2015 m. planinių tikrinimų planu (patvirtintu direktoriaus 2014-12-29 įsakymu Nr. T1-1951) „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų 2015 m. planinių tikrinimų plano tvirtinimo“ patikrino Trakų medicininės reabilitacijos centre bei Medicinos centre reabilitacijos paslaugų atitiktį teisės aktų reikalavimams ir pateikė Valstybės kontrolei Akreditavimo tarnybos atliktų planinių patikrinimų ataskaitų ir šios tarnybos direktoriaus įsakymų kopijas.


(V) EX.6 Atliktų darbų akte nurodytas darbų kiekis neatitinka faktiškai atliktų darbų kiekio. Rekomenduojame: 1) patikslinti išlaidų deklaracijas – išimti netinkamas finansuoti išlaidas; 2) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas.Audito metu buvo teikta rekomendacija registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008 (atliktų darbų akte nurodytas darbų kiekis neatitinka faktiškai atliktų darbų kiekio, klaida projekte 233,38 Eur). APVA šią rekomendacijos dalį įgyvendino atlikusi pažeidimo tyrimą (2016-09-05 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008/IT02), nustačiusi (233,38 Eur) netinkamų finansuoti išlaidų.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Aplinkos projektų valdymo agentūra

APVA, atlikus pažeidimo tyrimą (2016-09-05 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008/IT02) ir nustačius 233,38 Eur netinkamų finansuoti išlaidų, o TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.


(V) EX.10 APVA, vertindama rodiklio pasiekimą, nesi-vadovavo PFSA nuostatomis. Rekomenduojame: 1) APVA atlikti pakartotinį projekto Nr. VP3-3.1-AM-01-V-02-084 stebėsenos rodiklių, susijusių su gyventojais, prisi-jungusiais prie naujų nuotekų surinkimo ir vandentiekio tinklų, vertinimą pagal PFSA 4 pr. nuostatas; 2) imtis analogiškų veiksmų su kitais priemonės Nr. VP3-3.1-AM-01-V projek-tais, kuriuose rezultato rodikliai yra susi-ję su gyventojų prisijungimu prie naujų nuotekų surinkimo ir vandentiekio tink-lų.

Aplinkos ministerija priėmė  įsakymus dėl lėšų grąžinimo  įgyvendinant rekomendaciją Nr. EX.10 .


(V) EX.26 Nesilaikyta skelbimo tikslinimo tvarkos bei laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų. Rekomenduojame: 1) registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-010 (nesilaikyta skelbimo tikslinimo tvarkos bei laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų, klaida projekte 3 442 443,81 Eur); 2) patikslinti išlaidų deklaracijas, t. y. išimti netinkamas finansuoti išlaidas; 3) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrą-žinti ES struktūrinės paramos lėšas.

Kadangi su EX.26 susijusios lėšos nedeklaruotos EK, rekomendacija laikoma įgyvendinta.


(V) EX.7 APVA, tikrindama galutinius MP ir galutines projektų įgyvendinimo ataskaitas, neįsitikino produkto rodiklio pasiekimu. Rekomenduojame: 1) APVA įsitikinti, ar projektuose Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-005 ir Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-008 produkto rodiklis „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“ yra pasiektas; 2) atlikti analogiškus veiksmus kituose priemonės Nr. VP3-3.2-AM-01-V projektuose, kuriuose produkto rodiklis yra „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“.

APVA įvertino ir įsitikino, kad projektuose Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-005 ir Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-008 produkto rodiklis „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“ yra pasiektas, tačiau atlikusi analogiškus veiksmus kituose priemonės Nr. VP3-3.2-AM-01-V projektuose, projekte Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-010 APVA nustatė 84 588,00 Eur netinkamų išlaidų (2017-01-19 pažeidimo tyrimo išvada Nr.VP3-3.2-AM-01-V-02-010/IT05).Dėl minėto neatitikimo  klaida projekte yra 84 588,00 Eur. TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.


(V) EX.18 Projektui įgyvendinti reikalinga įranga įsigyta už gerokai didesnę nei rinkos kainą. Rekomenduojame: 1) registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP2-2.2-ŪM-02-V-01-014 (projektui įgyvendinti reikalinga įranga įsigyta už gerokai didesnę nei rinkos kainą, preliminari klaida projekte 42 884,52 Eur); 2) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas; 3) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramoslėšas.


Suformuluoti ar tobulinti vertintos srities teisinį reguliavimą, kad jis būtų aiškus, nuoseklus, skaidrus, panaikintų galimybes skirtingai interpretuoti teisės aktų nuostatas, kurios suponuoja ataskaitoje nustatytus dalykus, ir leistų užtikrinti efektyvų lėšų naudojimą.

2018-06-29 priimtas Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1370 ir Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 11 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1372, kurie įsigaliojo 2019-01-01. Šiais įstatymais išgryninta valstybės tarnybos sąvoka, numatyti viešojo administravimo subjekto struktūros pakeitimai, mažinant struktūrinių padalinių skaičių, atsisakyta departamento direktoriaus pavaduotojo ir skyriaus vedėjo pavaduotojo pareigybių (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas).2020-05-28 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2987 (įsigaliojimo data – 2020-11-01). Juo patikslinta viešojo administravimo apibrėžtis ir aprėptis (vidaus administravimas nebelaikomas viešojo administravimo sritimi), patobulinta viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo tvarka bei įtvirtinti nepriekaištingos reputacijos ir kvalifikaciniai reikalavimai viešojo administravimo subjektų darbuotojams, kuriems yra pavesta atlikti viešojo administravimo funkcijas, ir asmenims, pretenduojantiems užimti tokias pareigas. 2020-09-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 1064 pakeistas Pareigybių, dėl kurių rengiamas konkursas, sąrašas. Pakeitimais įtvirtinta, kad nuo 2021-01-01 viešojo sektoriaus institucijų darbuotojai, kuriems pagal pareigybės aprašymą priskirtos viešojo administravimo funkcijos, į pareigas turi būti parenkami konkurso būdu.Minėtais teisės aktų pakeitimais išspręstos dvi problemos: dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, ir dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo. Iš dalies išspręsta problema dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams. Suvienodinti nepriekaištingos reputacijos, kvalifikaciniai ir priėmimo į pareigas viešo konkurso būdu reikalavimai, bet nenumatyta darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį, taikyti reikalavimus dėl pajamų ir turto deklaravimo, amžiaus ribojimo, taip pat išlieka nevienoda materialinė atsakomybė už žalą, padarytą atliekant viešojo administravimo veiklą. Vyriausybės kanceliarija 2020-07-31 raštu pateikė nuomonę, kad esamas teisinis reglamentavimas, nenumatantis visiškai vienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams, yra pagrįstas, nes pagal Konstitucinio Teismo doktriną tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu įstatymuose gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas.


Tobulinti teisinį reglamentavimą: nustatyti valstybės galimybę steigti naujus viešųjų paslaugų teikėjus tik tais atvejais, kai kiti teikėjai tokių paslaugų neteikia ar negali jų teikti gyventojams ekonomiškai ir geros kokybės.

2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalies 2 punkte numatyta, kad viešojo administravimo subjektai įsteigti arba inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą gali tik tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.


Siekiant, kad VVĮ veikla būtų kuo efektyvesnė, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, išanalizuoti ir įvertinti VVĮ (įskaitant ir jų dukterinių įmonių) vykdomas veiklas ir jų atitiktį valstybės strateginiams ir įmonėms nustatytiems tikslams, ir, atsižvelgiant į gautus rezultatus, priimti sprendimus dėl šių įmonių veiklos krypčių ir apimčių.

Lietuvos Respublikos ūkio ministras 2016 m. ir 2017 m. pradžioje įsakymais sudarė dvi darbo grupes – valstybės įmonių (toliau – VĮ, valstybės įmonės) atliekamų funkcijų peržiūrai bei valstybės valdomų bendrovių vykdomos veiklos atitikties valstybės strateginiams ir bendrovėms nustatytiems tikslams įvertinimui. Ūkio ministerija (nuo 2019-01-01 - Ekonomikos ir inovacijų ministerija), minėtų darbo grupių siūlymus patikslinusi pagal savo kompetenciją bei suderinusi juos su valstybės akcijų valdytojais ar savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis, pasiūlymus dėl valstybės įmonių teisinės formos keitimo bei tolesnės veiklos vykdymo bei valstybės dalyvavimo bendrovių valdyme tikslingumo pateikė Vyriausybei.   Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2018-01-10 pasitarime  pritarė Ūkio ministerijos Valstybės įmonių pertvarkos priemonių planui. 2018-08-13 Vyriausybė pasitarime pritarė pakeistam Valstybės įmonių pertvarkos priemonių planui. Pagal šį planą numatomas VĮ likvidavimas, naujų juridinių asmenų steigimas perduodant jiems atitinkamas VĮ vykdomas funkcijas, reorganizavimas, pertvarkymas į bendroves ar biudžetines įstaigas. Vyriausybė 2018-08-01 pasitarime taip pat pritarė Ūkio ministerijos pateiktam Valstybės valdomų bendrovių veiklos optimizavimo planui. Pagal šį planą numatyta optimizuoti valstybės valdomų bendrovių veiklą jas reorganizuojant, pertvarkant į kitos teisinės formos juridinį asmenį, likviduojant ar privatizuojant akcijas.                                        Lietuvos Respublikos ūkio ministerija, įgyvendindama:   – Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-03-13 nutarimu Nr. 167 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano patvirtinimo“, 3.1.6 priemonės Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrinimas ir grąžos visuomenei didinimas 2 punktą – centralizuoti valstybės valdomų įmonių (toliau – VVĮ, valstybės valdomos įmonės) valdymą, atskiriant politikos formavimą nuo VVĮ valdymo: koncentruoti akcininkų funkcijas atliekančias institucijas;   – Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) parengtoje Lietuvos VVĮ valdymo apžvalgoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plano (pritarta Vyriausybės 2016-04-04 pasitarime) priemones;   – EBPO parengtos Lietuvos ekonominės apžvalgos rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plane (pritarta Vyriausybės 2016-07-11 pasitarime  nurodytą priemonę – parengti VVĮ nuosavybės funkcijos centralizavimo įgyvendinimo priemones; parengė Valstybės valdomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių planą, kuriame įtrauktos Valstybės įmonių pertvarkos priemonių plane ir Valstybės valdomų bendrovių veiklos optimizavimo plane nurodytos priemonės, susijusios su įmonių pertvarkymu, reorganizavimu, likvidavimu ar akcijų privatizavimu, taip pat viešojo administravimo funkcijų perdavimu kitiems juridiniams asmenims bei VVĮ valdytojų skaičiaus mažinimu. Šiam planui Vyriausybė pritarė 2018-12-05 pasitarime. Valstybės valdomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių plane numatytas vėliausias priemonių įgyvendinimo terminas – 2022 m. gruodis. Vyriausybės pasitarimo protokolu pavesta Ekonomikos ir inovacijų ministerijai kas pusmetį Vyriausybės pasitarime pateikti informaciją apie Plane nurodytų VVĮ pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių vykdymą. Pirmą kartą tokia informacija turi būti pateikta iki 2019-07-01.


Siekiant užtikrinti racionalų valstybinės žemės naudojimą, svarstyti galimybę keisti teisinį reguliavimą dėl statybų galimybės išnuomotoje valstybinėje žemėje.

2021-11-25 Seimas priėmė (Nr. XIV-717 ) Žemės įstatymo Nr. I-446 9 ir 24 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 9(1) straipsniu „Teisė statyti išnuomotoje valstybinėje žemėje, kai valstybinė žemė išnuomota šio įstatymo 9 straipsnio 6 dalies 1 punkte nustatytu atveju” įstatymo projektą (Nr. XIIIP-4274(2)), kuriuo buvo sugriežtintas naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinis reguliavimas.


Peržiūrėti jau nustatytas priemones ir jų pažangą, teisės aktų projektus ir užtikrinti, kad būtų sprendžiamos ataskaitoje nustatytos problemos.

Rekomendacijos įgyvendinimui buvo numatytos ir įgyvendintos dvi priemonės. Įgyvendinant pirmąją priemonę „Parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus dėl Vyriausybei atskaitingų institucijų ir įstaigų bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo (dėl bendrųjų funkcijų centralizavimo paslaugų centruose ir kt.)“, buvo parengtas ir priimtas Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 125 „Dėl biudžetinės įstaigos Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro įsteigimo ir jo nuostatų patvirtinimo“ ir 2018-02-07 nutarimas Nr. 126 „Dėl buhalterinės apskaitos ir personalo funkcijų atlikimo centralizuotai“. Pagal juos 2018-02-15 įsteigtas Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, kuriam pavesta centralizuotai atlikti viešojo sektoriaus įstaigų buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas. 2019-05-23 duomenimis, Vyriausybė, įvertinusi ministerijų pateiktus pasiūlymus, priėmė sprendimus pradėti centralizuoti kompiuterinių darbo vietų priežiūros funkcijas, tarnybinių administracinės paskirties lengvųjų automobilių valdymą ir viešųjų pirkimų vykdymo funkcijas. Įgyvendinant antrąją priemonę, pagal kurią suplanuota sukurti ir patvirtinti pareigybių poreikio įvertinimo metodiką ir tobulinti darbo užmokesčio skaičiavimo metodiką: patvirtintas Valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, pareigybių poreikio nustatymo kriterijų aprašas (2018-12-12 Vyriausybės nutarimas Nr. 1298) bei patvirtinta Lėšų darbo užmokesčiui poreikio naujoms pareigybėms biudžetinėse įstaigose apskaičiavimo metodika (2019-02-07 finansų ministro įsakymas Nr. 1K-41). Tokiu būdu sudarytos prielaidos valstybės ir savivaldybių institucijose ir įstaigose nustatyti objektyvų ir pagrįstą pareigybių poreikį bei apskaičiuoti ir suplanuoti pagrįstą lėšų poreikį naujai steigiamų pareigybių darbo užmokesčiui.


Tobulinti teisinį reglamentavimą: sudaryti lankstesnes sąlygas valstybei / savivaldybei pasitraukti iš viešųjų įstaigų, kurios nevykdo veiklos arba kurių vykdomoje veikloje netikslinga dalyvauti.

2018 m. lapkričio 20 d. priimtas Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2, 20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1663, nustatantis teisę valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančios viešosios įstaigos dalininko teises parduoti, jeigu viešajai įstaigai nepavesta atlikti viešojo administravimo funkcijų. Taigi sudaromos sąlygos valstybei / savivaldybei pasitraukti iš viešųjų įstaigų ir tais atvejais, kai valstybė ar savivaldybė į viešosios įstaigos dalininko kapitalą investavo nekilnojamąjį turtą ir kai tas turtas viešajai įstaigai buvo perduotas panaudos teise. Tačiau teisiniame reguliavime neaptarus panaudos sutarties su viešąją įstaiga nutraukimo prieš terminą, išlieka rizika, kad pardavus dalininko teises ir šalims nesutarus dėl turto grąžinimo, turtas pagal panaudą bus naudojamas nelikus turto perdavimo pagrindo. Turto naudojimo pagal nenutrauktas panaudos sutartis klausimas bus stebimas strateginių tyrimų metu.


Numatyti priemones, kurios užtikrintų nustatytų apskaitos klaidų operatyvų suderinimą ir ištaisymą.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras surengė buhalterinės apskaitos darbuotojams 60 val. mokymus viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais, nuolat juos konsultuoja buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais, atliko tarpinių finansinių ataskaitų rinkinių pateikimo klaidų analizę ir aptarė su buhalterinės apskaitos darbuotojais jos rezultatus. Taip pat įdarbino 3 metodologus ir 4 ekspertus.


Nustatyti kontrolės priemones, užtikrinančias Melioracijos programos rengimą pagal Strateginio planavimo metodikos nuostatas.

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

Žemės ūkio ministerija parengė ir ministro 2014-12-17 įsakymu Nr.3D-968 patvirtino 2015–2017 metų melioracijos programą. Programa suderinta ministerijos darbo reglamento nustatyta tvarka ir atitinka Strateginio planavimo metodikos reikalavimus.


Užtikrinti, kad ilgalaikė tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politika būtų nuosekliai įgyvendinama trumpos ir vidutinės trukmės valstybės ir savivaldybių strateginiuose planavimo dokumentuose, o strateginio planavimo sistema sudarytų sąlygas integruoti teritorinio ir regioninio planavimo procesus.

2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas“. Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.


Įpareigoti atsakingus asmenis pašalinti su inventorizacija susijusius trūkumus.

Įranga Žemės ūkio ir mokslų technologijų parke pažymėta inventoriniais numeriais.


Tam, kad būtų tinkamai paskirstytos atstovavimo valstybei, įgyvendinant regreso teisę, funkcijos ir užtikrintas rezultatyvus skolų išieškojimas kuo mažiausiomis sąnaudomis, reikėtų priimti sprendimus dėl atstovavimo valstybei vykdant išieškojimus pagal vykdomuosius dokumentus funkcijų perskirstymo.

Įgyvendinant 1 priemonę, atnaujinta Finansų ministro įsakymu sudarytos darbo grupės dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-01-18 nutarimu Nr. 104 veikla. Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 informavo, kad darbo grupės veikla baigta ir jos suformuluotos išvados turėtų būti teikiamos Vyriausybei. Priklausomai nuo Vyriausybės pritarimo ir suformuotų pavedimų, bus ieškoma būdų konsoliduoti išieškojimus valstybės naudai ir perduoti juos vienam administratoriui – Valstybinei mokesčių inspekcijai. Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija 2020-03-02 raštu Nr. S-702 infomavo, kad Teisingumo ministerija 2019-10-07 raštu Nr. (1.16E)7R-6067 pritarė Finansų ministerijos siūlymui etapais konsoliduoti visų išieškojimų administravimą VMI. Ministro pirmininko pavedimu, 1.1 rekomendaciją įgyvendinti pavesta Finansų ministerijai kartu su Valstybine mokesčių inspekcija.2021-03-31 raštu Nr. ((14.14Mr-03)-5K-2022025)-6K- 2102164 Finansų ministerija informavo, kad atsižvelgiant į tarpinstitucinės darbo grupės pasiūlymus konsoliduoti ir optimizuoti piniginių prievolių valstybės naudai administravimo procesą ir gavus Teisingumo ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Nacionalinės teismų administracijos pritarimą darbo grupės pateiktiems pasiūlymams, siekiant efektyvinti prievolių valstybei administravimą, išvengiant funkcijų dubliavimo ir veiklą organizuoti vieno langelio principu, šiuo metu imamasi veiksmų pradėti skaitmenizuoti ir centralizuoti visų piniginių prievolių valstybės naudai administravimą (visų pirma – prievolių apskaitą ir įskaitymą) vienoje institucijoje – Valstybinėje mokesčių inspekcijoje (toliau – VMI). Lietuvos nacionaliniame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių plane numatytas investicinis projektas „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“. Įgyvendinus šį projektą, VMI taps vieninteliu prievolių valstybei administratoriumi. Projekto įgyvendinimo terminas 2026 metai.   Įgyvendinant rekomendacijos 2 priemonę: Finansų ministerija parengė Mokesčių administravimo įstatymo projektą. Juo keičiamas Mokesčių administravimo įstatymo 14 straipsnis, kuriuo numatoma galimybė laiku nesumokėtų valstybės naudai išieškotinas sumas pagal vykdomuosius dokumentus įskaityti iš turimos mokesčių permokos. Lietuvos Respublikos Seimas 2017-05-23 priėmė Mokesčių administravimo įstatymą (Nr. XIII-374). Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiančio projekto terminas yra numatytas 2026 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant rekomendaciją įgyvendinta iš dalies. Projekto įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.


Siekiant užtikrinti investicijų į Lietuvos Respublikos Vyriausybės vertybinius popierius (VVP) ir su jomis susijusių ūkinių operacijų apskaitos teisingumą, papildyti apskaitos vadovą nuostatomis dėl VVP pirminio pripažinimo metu sukauptų palūkanų įvertinimo (kaupimo laikotarpio nustatymo).

Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos


Tam, kad būtų tinkamai paskirstytos atstovavimo valstybei, įgyvendinant regreso teisę, funkcijos ir užtikrintas rezultatyvus skolų išieškojimas kuo mažiausiomis sąnaudomis, reikėtų priimti sprendimus dėl Teisingumo ministerijai Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymu pavestų funkcijų reglamentavimo patikslinimo ar šių funkcijų perdavimo kitoms institucijoms.

Seimas 2019-01-11 priėmė Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimus (XIII-1928), kuriais numatyta, kad Vyriausybė turi paskirti instituciją – Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytoją, kuris įgyvendinantų Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programą ir atliktų kitas šiame įstatyme nustatytas funkcijas. 2019-06-05 pakeistas Vyriausybės 2009-02-18 nutarimas Nr. 113 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymą“. Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytojo funkcijas įgaliota įgyvendinti Teisingumo ministerija. LR Vyriausybės įstatyme nustatyta, kad valstybės politikos įgyvendinimo funkcijos ministerijai gali būti pavestos tik įstatymų nustatytais atvejais ir nustatytam terminui. Vyriausybės nutarimu (2019-06-05 nutarimas Nr. 550) Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatų įgyvendinimą pavedus Teisingumo ministerijai, kuri taip pat formuoja valstybės politiką šioje srityje, organizuoja ir koordinuoja jos įgyvendinimą, paskirtų funkcijų vykdymo terminai nenustatyti. Įvertinus Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos pateiktą informaciją, priimtus teisės aktus ir valstybinio audito ataskaitoje nurodytus trūkumus, laikoma, jog trūkumai nėra visiškai pašalinti. 2021-03-10 patvirtintas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/d698ded086fe11eb9fecb5ecd3bd711c), kuriame numatyta priemonė: parengti įstatymų pakeitimus, kurie padėtų stiprinti asmens teisių į žalos, atsiradusios dėl neteisėtų valstybės institucijų sprendimų ar patirtos asmenų, nukentėjusių nuo smurtinių nusikaltimų, atlyginimą apsaugą, įskaitant atitiktį ES Teisingumo Teismo praktikai, kuria reikalaujama įtvirtinti kompensacijų mokėjimą nuo visų smurtinių tyčinių nusikaltimų nukentėjusiems asmenims, taip pat optimizuoti įmokų ir išmokų dėl žalos atlyginimo administravimą. Priemonės įvykdymo data - 2022 m. IV ketv. Vyriausybės kanceliarija informavo, kad įgyvendinant šią priemonę kartu bus įgyvendinta ir audito 1.2 rekomendacija. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiantys veiksmai suplanuoti iki 2022 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant rekomendaciją įgyvendinta iš dalies. Rekomendacijos įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.


Derėtų patikslinti teisės aktus taip, kad vidaus reikalų ir kitos statutinės įstaigos, išmokėjusios kompensacijas pareigūnų sveikatos sutrikdymo ar mirties atveju, įgyvendinamos regreso teisę turėtų galimybę surinkti tinkamus ir pakankamus įrodymus, pagrindžiančius žalos dydį.

Vidaus reikalų ministerija, išanalizavusi Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 50 str. 11 d. taikymo praktiką, padarė išvadą, kad nustatytas teisinis reguliavimas dėl regreso teisės įgyvendinimo yra pakankamas. Šešios jai pavaldžios įstaigos (Policijos departamentas, Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Vadovybės apsaugos departamentas, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, Viešojo saugumo tarnyba, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas) vidaus teisės aktais patvirtino papildomas vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias, jog, išmokėjus kompensacijas pareigūnų sveikatos sutrikdymo ar mirties atveju, regresiniai ieškiniai būtų pateikti teismams per nustatytus terminus. 2018 m. IV ketvirtį bus atliktas numatytų priemonių veiksmingumo vertinimas bei, atsižvelgus į jo rezultatus, priimti sprendimai dėl reikalingų teisės aktų pakeitimų. Teisingumo ministerija 2019 m. vasarį informavo, kad  vidaus reikalų ir kitos statutinės įstaigos pasitvirtino tvarkos aprašus ar kitus teisės aktus.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, patvirtinti selekcijos programų rengimo metodines rekomendacijas, numatant esminius šių programų turinio aspektus.

Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos

Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2016 m. vasario 18 d. įsakymu Nr. 1A-12 „Dėl veisimo programų rengimo rekomendacijų patvirtinimo“ patvirtintos Veisimo programų rengimo rekomendacijos.


Priskirti instituciją, kuri būtų atsakinga už visų viešajame administravime dalyvaujančių subjektų metodinį vadovavimą, priežiūrą, duomenų kaupimą ir nustatyti šiuose teisiniuose santykiuose dalyvaujančių subjektų koordinacinius tarpinstitucinius ryšius.

Vyriausybė 2018-07-04 nutarimu Nr. 655 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. kovo 14 d. nutarimo Nr. 291 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ Vidaus reikalų ministeriją paskyrė būti atsakinga už duomenų apie viešojo administravimo subjektus kaupimą ir analizę, taip pat už metodinės pagalbos viešojo administravimo klausimais teikimą viešojo administravimo subjektams.


Inicijuoti sistemines ir skatinti valstybės ir savivaldybių įstaigas atlikti tokias funkcijų peržiūras, kurių rezultatais remiantis būtų priimami sprendimai, užtikrinantys efektyvų ir mažiau kainuojantį viešąjį valdymą.

2018-05-16 Vyriausybė nutarimu Nr. 495 patvirtino Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurios skirtos viešojo sektoriaus įstaigų sistemai, šių įstaigų valdymui tobulinti ir jų kompetencijai išgryninti. Pagal gairių įgyvendinimo veiksmų planą iki 2020 m. III ketv. turi būti atliktas valstybės ir savivaldybių viešojo sektoriaus įstaigų atitikties gairėms vertinimas, kurio metu turi būti sistemiškai peržiūrėtos jų funkcijos. Tokiu būdu inicijuota valstybės ir savivaldybių įstaigų funkcijų peržiūra.


Inicijuoti Maisto įstatymo pakeitimus, kuriais būtų reglamentuota esančių rinkoje medžiagų ir gaminių, besiliečiančių su maistu, kontrolė.

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba

2014 m. gruodžio 18 d. priimtas Lietuvos Respublikos maisto įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9, 10, 11 straipsnių, priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo ketvirtuoju1 skirsniu įstatymo Nr. XII-1491. Pagal minėto įstatymo 7 straipsnį, kuriuo pakeistas minėtas Maisto įstatymo 9 straipsnio 5 dalies 10 punktas, Tarnyba nuo 2015 m. liepos 1 d. vykdo Europos Sąjungos ir nacionalinių teisės aktų su maistu besiliečiančių gaminių ir medžiagų gamybos, perdirbimo, pateikimo į rinką ir importo reikalavimų valstybinę kontrolę.


Siekiant, kad VVĮ valdomas nekilnojamasis turtas duotų didžiausią grąžą valstybei, įvertinti, kokiu nekilnojamuoju turtu disponuoja VVĮ (įskaitant ir jų dukterines įmones) ir kaip tas turtas naudojamas, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, įvertinti VVĮ valdomą nekilnojamąjį turtą atsižvelgiant į VVĮ keliamus tikslus.

Rekomendacinės gairės ir pokyčiai optimizuojant valstybės įmonių veiklas davė teigiamus rezultatus valstybės nekilnojamojo turto valdyme. Pačios valstybės įmonės, kaip valstybės nekilnojamojo turto patikėtiniai, ir valstybę įmonėse atstovaujančios institucijos, įgyvendindamos Valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nuostatas ir Rekomendacines gaires dėl nenaudojamo valstybės nekilnojamojo turto valdymo, siekdamos atsisakyti funkcijoms nenaudojamo nekilnojamojo turto nuolat teikia pasiūlymus papildyti Vyriausybės patvirtintą valstybei nereikalingo parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašą. Šis procesas yra tęstinis, parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašas teisės aktų nustatyta tvarka pildomas 2 kartus per metus, tačiau nuo 2016-06-01 valstybės įmonės jau yra perdavusios daugiau nei 172 objektus (be priklausinių ir pagalbinių statinių).Finansų ministerijai pavaldžios valstybės įmonės, išskyrus centralizuotai valdomo valstybės turto valdytoją – VĮ Turto banką, nėra iš tų, kurios disponuoja didelės apimties valstybės nekilnojamuoju turtu. VĮ Indėlių ir investicijų draudimas neturi jokių nenaudojamo nekilnojamojo turto objektų, o VĮ Lietuvos prabavimo rūmai 2017 m. į parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašą pasiūlė įtraukti nenaudojamą nekilnojamojo turto objektą, esantį Druskininkuose, taip pat 2018 m. perdavė Specialiųjų tyrimų tarnybos Kauno skyriui 619 kv. m. patalpas Kaune ir persikėlė į Kaune esančias 41,96 kv. m patalpas, kurias iki perdavimo patikėjimo teise valdė VĮ Turto bankas. Iš Finansų ministerijos valdomų akcinių bendrovių didžiausias dėmesys buvo skiriamas „Lietuvos energija“, UAB, grupės įmonėms. „Lietuvos energija“, UAB, dukterinė bendrovė NT Valdos, UAB, kuri disponavo visos grupės įmonių nekilnojamuoju turtu, siekiant „Lietuvos energijos“, UAB, grupės įmonių veiklų išgryninimo, atsisakant energetikos sektoriuje veiklą vykdančiai įmonių grupei nebūdingų veiklų, planuoja iki 2019 m. pabaigos užbaigti viso nekilnojamojo turto pardavimo procesą, po kurio bendrovė bus likviduojama. Kitos Finansų ministerijai pavaldžios bendrovės nereikalingo turto neturi.


Siekiant, kad VVĮ valdomas nekilnojamasis turtas duotų didžiausią grąžą valstybei, įvertinti, kokiu nekilnojamuoju turtu disponuoja VVĮ (įskaitant ir jų dukterines įmones) ir kaip tas turtas naudojamas, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, nustatyti kryptis ir suformuoti gaires, ką VVĮ turėtų daryti su jų veikloje nenaudojamu nekilnojamuoju turtu, kad jis duotų didžiausią naudą valstybei.

2017-04-18 Finansų ministerijos tinklapyje paskelbtos Rekomendacinės valstybės valdomų įmonių nekilnojamojo turto valdymo gairės (http://finmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/rekomendacines-valstybes-valdomu-imoniu-nekilnojamojo-turto-valdymo-gaires). Šiomis  gairėmis  rekomenduojamipagrindiniai principai, taikytini valdant VVĮ nekilnojamąjį turtą. Nurodoma, kad valstybei  atstovaujančios  institucijos ir atitinkami įmonių valdymo  organai, įvertinę įmonių specifiką, turi siekti, o tais atvejais, kai tai leidžia turimas balsų skaičius, – užtikrinti šių principų taikymą. Atskirai nustatyti principai:1. valstybės įmonėms- periodiškai analizuoti NT poreikį; - identifikuoti nenaudojamą NT - toks turtas turi būti perduotas valdyti centralizuotai; - nesudaryti neatlygintino naudojimosi valstybės NT sandorių; - informaciją apie sudarytus NT sandorius viešinti;2. valstybės valdomoms bendrovėms ir jų kontroliuojamoms dukterinėms bendrovėms:- racionalumo;- efektyvumo - periodiškai analizuoti NT poreikį, identifikuoti nenaudojamą nekilnojamąjį turtą ir tokio turto atsisakyti;- skaidrumo - patvirtinti rašytines NT sandorių sudarymo procedūras ir jas viešinti, NT pardavimas ir nuoma turi vykti taikant viešas procedūras;- viešumo - NT pardavimas ar nuoma turi būti skelbiami viešai, o esant kitos sandorio šalies sutikimui - siekti, kad informacija apie sudarytus sandorius būtų vieša;- teisėtumo;- atitikties rinkos sąlygoms. Neturi būti sudaromos valdomo NT neatlygintino naudojimo ar perdavimo sutartys;- reputacijos valdymo - vertinti turtą įsigyjančios šalies reputacija ir finansinės galimybės šį turtą įsigyti.Finansų ministerija parengė ir 2018-08-30 Vyriausybei pateikė svarstyti Vyriausybės 2012-06-06 nutarimo Nr. 665 „Dėl valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektą, kuris buvo priimtas 2018-12-27. Nutarimo Nr. 665 pakeitimais siekiama, kad VVĮ efektyviai valdytų turimą nekilnojamąjį turtą, užtikrintų nekilnojamojo turto ar dukterinių bendrovių akcijų perdavimo sandorių procedūrų skaidrumą, kasmet vertintų nekilnojamojo turto panaudojimą, atsisakytų nenaudojamo ir nereikalingo turto arba motyvuotai pagrįstų turto turėjimo aplinkybes, nusistatytų skaidrias ir viešas turto realizavimo taisykles (procedūras), sudarytų ir viešintų rinkos sąlygas atitinkančius turto sandorius.


8. Siekiant užtikrinti tinkamą savanoriškos nenuolatinės karo tarnybos karių sukomplektavimą:8.1. supaprastinti neaktyvių SNKT karių atleidimo procesą, numatant, kad pagrindinis kriterijus atleisti neaktyvų karį savanorį – pratybų / mokymų nelankymas be pateisinamos priežasties;8.2. sisteminti informaciją apie karių savanorių dalyvavimą visose pratybose / mokymuose / kursuose.

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija


Tobulinant regreso teisės įgyvendinimą, atlyginus žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, reikėtų priimti sprendimus dėl teisės aktuose nustatytų ikiteisminio tyrimo pareigūnų ir prokurorų civilinės atsakomybės apribojimų keitimo tikslingumo.

Teisingumo ministerija, įgyvendindama Valstybės kontrolės rekomendacijas ir atsižvelgusi į Ministro Pirmininko 2016 m. balandžio 6 d. potvarkiu Nr. 51 sudarytos darbo grupės pasiūlymams dėl materialinės atsakomybės taikymo viešajame sektoriuje parengti išvadas, parengė įstatymo projektą. Lietuvos Respublikos Seimas priėmė 2017-12-12 priėmė Lietuvos Respublikos žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo Nr. IX-895 5 str. pakeitimo įstatymą Nr. XIII-875. Jame numatyta, kad „valstybė, atlyginusi dėl ikiteisminio tyrimo pareigūno, prokuratūros ar teismo pareigūno, teisėjo tyčinių veiksmų (aktų), atsiradusią žalą, įgyja regreso (atgręžtinio reikalavimo) teisę teismo tvarka išieškoti iš šių asmenų tiek, kiek ji sumokėjo žalos atlyginimo“ (buvo – žalą padaręs asmuo privalo atlyginti visą žalą, bet ne daugiau kaip 9 jo vidutiniai darbo užmokesčiai). Atkreipiame dėmesį, kad tokiu teisiniu reguliavimu iš ikiteisminio tyrimo ir prokuratūros pareigūnų, teisėjų, skirtingai nei iš kitų asmenų, nenumatyta galimybė, regreso tvarka atlyginus žalą, išieškoti sumų, atsiradusių dėl kaltų ikiteisminio tyrimo ir prokuratūros pareigūnų, teisėjų veiksmų.


Siekiant drausminti ir skatinti žemės sklypų savininkus ir naudotojus rūpintis turimais žemės sklypais, inicijuoti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 str. pakeitimus, numatant didesnį ir diferencijuotą, nuo apleistos žemės ploto priklausantį administracinės baudos dydį.

Administracinių nusižengimų kodekso, patvirtinto 2015-06-25 įstatymu Nr. XII-1869, 333 str. įtvirtintos nuostatos, numatančias didesnį ir diferencijuotą, nuo apleistos žemės ploto priklausantį administracinės baudos dydį.


Siekiant įsitikinti, kad žemės naudojimo pažeidimai yra pašalinti, patvirtinti Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašą.

Nacionalinė žemės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos

Tarnybos direktoriaus 2015-08-21 įsakymu Nr. 1P-303(1.3.) buvo patvirtintas Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašas. Jame numatyta, kad teritorinio skyriaus darbuotojas tikrina, ar ankščiau atlikto žemės naudojimo patikrinimo metu nustatyti pažeidimai yra pašalinti (ištaisyti), ar nepadaryta naujų pažeidimų ir kt.


Siekiant, kad visiems teritorinių skyrių darbuotojams būtų aišku, kaip reikia vykdyti žemės naudojimo valstybinę kontrolę, numatyti procedūras, kaip reikia atlikti patikrinimus pagal kiekvieną Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų punktą.

Įgyvendinant šią rekomendaciją Nacionalinės žemės tarnybos direktoriaus:2014-12-23 įsakymu Nr. 1P-(1.3.)-499 patvirtintos Žemės naudojimo valstybinės kontrolės vykdymo dokumentų formų ir žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo, administracinių teisės pažeidimų bylų nagrinėjimo taisyklės. Jos reglamentuoja žemės naudojimo valstybinės kontrolės patikrinimų organizavimo ir vykdymo, administracinių teisės pažeidimų protokolų surašymo, bylų nagrinėjimo tvarką ir kt.;2015-08-21 įsakymu Nr. 1P-303(1.3.) patvirtintas Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašas. Juo reglamentuotas žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo procesas, tarnybos teritorinių skyrių darbuotojų veiksmai, atliekant žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo procesus: planavimą; patikrinimų vykdymą; žemės naudojimo tvarkos ir administracinių teisės pažeidimų nustatymą (išaiškinimą) ir šalinimą; administracinės atsakomybės už administracinius teisės pažeidimus taikymą. Apraše taip pat nurodyta, kaip reikia atlikti patikrinimus pagal kiekvieną Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų punktą ir kt.


Valstybės strateginiuose dokumentuose nustatyti valstybės / savivaldybių dalyvavimo valdant viešąsias įstaigas viziją, numatant konkrečias priežastis, kai valstybei / savivaldybėms tikslinga būtų steigti ar tapti konkrečią veiklą vykdančių viešųjų įstaigų savininke (dalininke).

Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse numatyta, kad valstybė ar savivaldybės galėtų dalyvauti tik tose viešosiose įstaigose, kurios vykdo viešojo administravimo veiklą, teikia viešąsias paslaugas ar atlieka kitas valstybei ar savivaldybei svarbias funkcijas. Kitais atvejais siūloma atsisakyti dalyvavimo kaip netikslingo. Pagal planą ministerijos, kitos viešųjų įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos, įstaigos atliko viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, atitikties gairėms įvertinimą. Vidaus reikalų ministerija atliko šių vertinimo rezultatų apibendrinimą ir analizę, kuri pateikta Vyriausybei. Atlikę auditą „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), nustatėme, kad viešųjų įstaigų vykdomų funkcijų pagrįstumas objektyviai neįvertintas. Taip nesudaromos sąlygos išgryninti jų kompetenciją, peržiūrėti paslaugų (sveikatos, švietimo, socialinių, kultūros ir kt.) teikėjų tinklą ir turinį ir nustatyti, kokias viešąsias paslaugas turėtų teikti viešosios įstaigos. Rekomendacijos stebėseną baigiame, o viešųjų įstaigų kompetencijos išgryninimo procesą toliau stebėsime minėtame audite pateikus rekomendaciją: inicijuoti, kad valstybei atstovaujančios institucijos pakartotinai atliktų valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties gairėms vertinimus ir apie jos rezultatus informuoti Vyriausybę sprendimams priimti.


Rekomenduojame Ignalinos rajono savivaldybei, vadovaujantis viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartuose nurodytais turto pripažinimo kriterijais, įvertinti turimą turtą- bendruosius ir specialiuosius planus-ir apskaitoje atlikti teisingus buhalterinius įrašus.

Ignalinos rajono savivaldybės administracija atliko nematerialiojo turto - bendrųjų ir specialiųjų planų- pergrupavimą (iš nematerialiojo turto plėtros darbų grupės perkeltas į kito nematerialaus turto grupę).


Sukurti aiškią valstybės ir savivaldybių funkcijų ir jas įgyvendinančių įstaigų sistemą, teisės aktuose nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis valstybės ar savivaldybės institucijos pagal vykdomą veiklą pasirinktų tinkamiausią įstaigos teisinę formą, leidžiančią valdant įstaigą pasiekti geriausių rezultatų.

Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse nustatyti kriterijai, kuriais vadovaujantis valstybės ar savivaldybės institucijos turėtų pasirinkti steigiamos įstaigos teisinę formą: biudžetinė įstaiga – kai daugiau nei 1/2 įstaigos funkcijų yra viešojo administravimo veikla; įstaigai pavesta teikti viešąsias paslaugas, finansuojamas valstybės biudžeto lėšomis ir šios lėšos sudaro daugiau negu 4/5 įstaigos gaunamų pajamų; viešoji įstaiga – kai daugiau nei 1/2  įstaigos funkcijų yra viešųjų paslaugų teikimas. Gairėse įtvirtintos viešųjų įstaigų srities pertvarkos siekiamybės, gairių nuostatomis rekomenduojama remtis steigiant, reorganizuojant ar pertvarkant valstybės/ savivaldybių įstaigas bei įmones, tačiau teisės aktuose kriterijai nenustatyti. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes problemos dėl tinkamiausios įstaigos teisinės formos parinkimo ir kriterijų nustatymo teisės aktuose sprendimą toliau stebėsime audite „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), pateikus rekomendaciją: siekiant užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybių institucijos pagal vykdomą veiklą galėtų pasirinkti tinkamiausią juridinio asmens teisinę formą, leidžiančią pasiekti geriausių rezultatų jį valdant, teisės aktuose nustatyti detalius VšĮ steigimo kriterijus juridinio asmens teisinei formai parinkti.


Tobulinti teisinį reglamentavimą: patikslinti viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokas, kad jos būtų vienodai suprantamos ir leistų aiškiai susieti valstybės / savivaldybių viešųjų įstaigų veiklą su valstybės / savivaldybių funkcijų (viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų) vykdymu.

2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymu patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos: viešasis administravimas – teisės aktais reglamentuota viešojo administravimo subjektų veikla, skirta teisės aktams įgyvendinti: administracinis reglamentavimas, administracinių sprendimų priėmimas, teisės aktų ir administracinių sprendimų įgyvendinimo priežiūra, administracinių paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų teikimo administravimas; viešoji paslauga – pagal įstatymų ir (ar) viešojo administravimo subjektų nustatytus reikalavimus vykdoma šių subjektų prižiūrima veikla, kuria sukuriama valstybės ar savivaldybių garantuojama ir visuomenės nariams vienodai prieinama nauda. Patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos turėtų leisti aiškiau susieti valstybės/ savivaldybių viešųjų įstaigų veiklą su valstybės / savivaldybių funkcijų (viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų) vykdymu. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.


Tobulinti teisinį reglamentavimą: Strateginio planavimo metodikoje nustatyti, kad viešosioms įstaigoms nustatomi siektini veiklos rodikliai ir jų vertinimo kriterijų reikšmės sietųsi su valstybės ar savivaldybių institucijų strateginių veiklos planų rodikliais ir reikšmėmis.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019 m. vasario 13 d. nutarimu Nr. 136 patvirtino Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 „Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimą. Pakeitimu strateginio veiklos plano forma papildyta nauju skyriumi, kuriame pateikiama informacija apie viešųjų įstaigų, kurių savininkė yra valstybė arba kai valstybė turi 50 procentų ir daugiau balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, planuojamus pasiekti pagrindinius veiklos rodiklius. Nustatomi viešųjų įstaigų pagrindiniai veiklos rodikliai turi būti susiję su įstaigos, kuri viešojoje įstaigoje atstovauja valstybei ir įgyvendina savininko ar dalininko teises ir pareigas, strateginiais tikslais arba, jei įmanoma, įgyvendinamų programų tikslais.


Tobulinti teisinį reglamentavimą: nustatyti reikalavimus, kurie užtikrintų didesnį valstybės / savivaldybių valdomų viešųjų įstaigų veiklos viešumą.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2018 m. gegužės 9 d. nutarimu Nr. 455 pakeitė Bendrųjų reikalavimų valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainėms aprašą. Apraše nustatyti reikalavimai valstybės ir savivaldybių įstaigų interneto svetainėse viešinti veiklos planavimo dokumentus ir veiklos ataskaitas, praplėstas skelbtinų su įstaigos veiklos planavimu susijusių dokumentų sąrašas.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, gerinti bendradarbiavimą su kitomis kontroliuojančiomis institucijomis (Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba, Nacionaline mokėjimo agentūra) koordinuojant subjektų priežiūros veiksmus (keičiantis turimais stebėsenos ir priežiūros duomenimis apie subjektų veiklą ir pan.).

Įgyvendinant rekomendaciją, 2015 m. spalio 22 d. pasirašyta Bendradarbiavimo sutartis tarp Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos ir Tarnybos prie Žemės dėl duomenų keitimosi vykdant pagalbos grynaveisliams veisliniams galvijams įsigyti ir steigiant bei kontroliuojant veislinius bitynus. Taip pat Tarnyba yra prisijungusi prie Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos administruojamos, visas Europos Sąjungos valstybes nares vienijančios, TRACES sistemos, kurioje šalys keičiasi turimais priežiūros ir stebėsenos duomenimis apie gyvūnų judėjimą.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, patikslinti teisės aktus, susijusius su ūkių lankymu ne priežiūros tikslais: numatyti prižiūrimų ūkio subjektų lankymo ne priežiūros tikslais kriterijus (konsultavimo ir pan.) ir numatyti tokių apsilankymų planavimo tvarką.

Atsižvelgiant į tai, kad buvo rekomenduota numatyti prižiūrimų ūkio subjektų lankymo ne priežiūros tikslais kriterijus ir numatyti tokių apsilankymų planavimo tvarką bei įvertinus aplinkybę, kad konsultacijos yra vienas iš ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu kriterijų, buvo priimtas sprendimas atitinkamai papildyti Rizikos valdymo vadovą, kaip pamatinį ūkio subjektų veiklos patikrinimų planavimo dokumentą.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, nustatyti kontroliuojamų subjektų grupėse grįžtamosios kontrolės patikrinimų atlikimą, atsižvelgiant į pažeidimo reikšmingumą.

Priimtas Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. lapkričio 12 d. įsakymas Nr. 1A-54 „Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. kovo 4 d. įsakymo Nr. 1A-12 „Dėl mažareikšmių teisės aktų reikalavimų pažeidimų gyvulių veislininkystės srityje“ pakeitimo“, Tarnybos viršininko 2015 m. lapkričio 30 d. įsakymas Nr. 1A-59 „Dėl grįžtamojo (pakartotinio) patikrinimo ir ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu tvarkos patvirtinimo“ (žr. priedas Nr. 1) ir Tarnybos viršininko 2015 m. lapkričio 30 d. įsakymas Nr. 1A-60 „Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2012 m. balandžio 17 d. įsakymo Nr. 1A-16 „Dėl ūkinių gyvūnų ūkių patikrinimo tvarkų patvirtinimo“ pakeitimo“.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, subjektų rizikos vertinimus ir kontrolės procedūras planuoti remiantis šių sukauptų duomenų analizės pagrindu.

Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos  viršininko 2015 m. gruodžio 1 d. įsakymu Nr. 1A-61 „Dėl Valstybinei gyvulių pakeistas Veislininkystės priežiūros tarnybai prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2012 m. gruodžio 27 d. įsakymo Nr. 1A-64 „Dėl Rizikos valdymo vadovo patvirtinimo“ pakeitimo“ nauja redakcija išdėstytas Rizikos valdymo vadovas (žr. priedą Nr. 4), įtvirtinęs ūkio subjektų rizikos vertinimą ir patikrinimų procedūrų planavimą, remiantis Tarnybos administruojamoje elektroninėje duomenų bazėje kaupiamais ūkio subjektų patikrinimų duomenimis bei ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu kriterijus ir planavimo tvarką.


Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, numatyti detalios informacijos apie tam tikrame regione kontroliuojamus ūkio subjektus ir atliktų patikrų rezultatus kaupimą.

Parengta ir Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos  viršininko 2015 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. 1A-73 „Dėl Informacijos apie ūkio subjektų patikrinimo rezultatus kaupimo, vertinimo ir teikimo tvarkos patvirtinimo“ patvirtinta Informacijos apie ūkio subjektų patikrinimo rezultatus kaupimo, vertinimo ir teikimo tvarka.


Siekiant sudaryti sąlygas išsaugoti nacionalines nykstančias gyvulių veisles, nustatyti aiškius veislės įtraukimo į saugomų ūkinių gyvūnų nacionalinių genetinių išteklių veislių sąrašą kriterijus.

2015 m. gruodžio 11 d. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-920 pakeista Lietuvos ūkinių gyvūnų genetinių išteklių išsaugojimo programa


Užtikrinant efektyvų ir rezultatyvų regreso teisės įgyvendinimą, vertėtų nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad, Teisingumo ministerijai atlyginus neteisėtais valdžios institucijų veiksmais padarytą žalą, valstybės institucijos visais atvejais būtų operatyviai informuotos, kad valstybė įgyja regreso teisę.

Buvo patobulintas Teisingumo ministerijos kokybės vadybos sistemos žalos atlyginimo veiklos procesas – numatytas papildomas veiksmas (informuoti suinteresuotas institucijas dėl atgręžtinio reikalavimo), kuris tapo privalomu proceso vykdymo komponentu (Teisingumo ministro 2016-12-09 įsakymas Nr. 1R-308 „Dėl teisingumo ministro 2011-10-13 įsakymo Nr. 1R-236 „Dėl kokybės vadybos sistemos įdiegimo“ pakeitimo“). Taip pat sukurtas papildomas pranešimų suinteresuotoms institucijoms stebėsenai vykdyti matavimo rodiklis – informuoti suinteresuotas institucijas apie žalos atlyginimo faktą, rodiklio maksimali reikšmė – 100 proc. Informuoti privaloma per vieną mėnesį nuo sprendimo išmokėti pinigus.


Užtikrinant efektyvų ir rezultatyvų regreso teisės įgyvendinimą, vertėtų numatyti papildomas vidaus kontrolės priemones, kurios užtikrintų regresinių ieškinių pateikimą teismams nustatytais terminais.

Siekiant užtikrinti, kad regresiniai ieškiniai teismams būtų pateikiami nustatytais terminais buvo įvykdytos šios priemonės: 1) Teisingumo ministerijos dokumentų valdymo sistemoje atliktas pakeitimas – priėmus sprendimą dėl smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo sukuriama užduotis dėl regresinio ieškinio pateikimo nustatytais terminais; 2) įvertinus galimybę perskirstyti ministerijos administracijos padalinių pareigybių skaičių, Teisinio atstovavimo skyriuje buvo įsteigta vyriausiojo specialisto pareigybė (Teisingumo ministro 2016-09-14 įsakymas Nr. 1R-260 „Dėl teisingumo ministro 2012-12-12 įsakymo Nr. 1R-317 „Dėl Teisingumo ministerijos struktūros ir pareigybių sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“).


Siekiant tinkamo, į veiklos rezultatus orientuoto strateginio planavimo:7.1.  nustatyti ambicingesnius rodiklius dėl profesinės karo tarnybos karių pasitenkinimo tarnybos sąlygomis ir kariūnų priėmimo į Lietuvos karo akademiją;7.2.  visais atvejais analizuoti strateginio veiklos plano rodiklių nepasiekimo priežastis ir imtis veiksmų joms šalinti.


Siekiant teisingų viešojo sektoriaus subjektų konsoliduotųjų ataskaitų duomenų, peržiūrėti šių subjektų finansinių ataskaitų konsolidavimo procesą, tam tikslui naudojamos informacinės sistemos funkcionalumus ir joje sukauptos (kasmet perkeliamos) konsolidavimo informacijos apimtis bei numatyti konsolidavimo proceso tobulinimo priemones.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Finansų ministro 2021-01-15 įsakymu Nr. 1K-13 buvo pakeistas finansų ministro 2011-04-19 įsakymas Nr. 1K-152 „Dėl viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo“. Pakeitime nustatyta, kad, rengiant 2021 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, viešojo sektoriaus subjektai, išskyrus naujus, teikdami 2021 m. duomenis, VSAKIS papildomai pateikia informaciją apie pradinius 2021 m. likučius tarpusavio operacijų derinimo grupėse ir ją detalizuoja eliminavimo duomenų įvedimo formose ir nederinamą informaciją apie pradinius likučius, kurie eliminavimo duomenų įvedimo formose susidarė dėl vykdytų su kitais viešojo sektoriaus subjektais operacijų, kurių duomenys eliminuojami nederinti. Jei teikiant informaciją 2020 metų pabaigos ir 2021 metų pradžios likučiai būtų nesutapę, viešojo sektoriaus subjektas būtų turėjęs išsiaiškinti neatitikimų priežastis ir raštu informuoti apie tai konsoliduojantį subjektą. Teikiant pradinių likučių informaciją iš naujo, skirtumų tarp 2020 metų pabaigos ir 2021 metų pradžios likučių subjektai nenustatė, todėl subjektų padarytas praėjusių metų klaidas ištaisė Finansų ministerija. Rekomendaciją laikome įgyvendinta, nes 2021 metų ataskaitų rinkiniai buvo parengti taip, jog jų teisingumui įtakos neturėjo konsolidavimo informacija, susikaupusi praėjusiais laikotarpiais.


Tobulinant regreso teisės įgyvendinimą, atlyginus žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, reikėtų atkreipti ministerijų ir kitų valstybei atstovaujančių institucijų vadovų dėmesį į nustatytus civilinės atsakomybės taikymo, valstybės skolų apskaitymo, informacijos apie regreso teisės įgyvendinimą viešinimo trūkumus ir pavesti jiems užtikrinti tinkamą šių funkcijų įgyvendinimą.

Vykdant Ministro Pirmininko pavedimą, Vyriausybės kancleris 2017-12-27 pateikė ministerijoms pavedimą Nr. S-53-4143, kuriuo prašoma užtikrinti, kad būtų pašalinti Valstybės kontrolės rekomendacijose nurodyti civilinės atsakomybės taikymo, valstybės skolos apskaitymo ir informacijos apie regreso teisės įgyvendinimą viešinimo trūkumai ir būtų laikomasi įsiteisėjusių teismų sprendimų, kuriuose konstatuojami teisės aktų pažeidimai įstaigoje, ir informacijos apie priemones, kurių imtasi šiems teisės pažeidimams pašalinti, tinkamo viešinimo reikalavimų. Taip pat ministerijų prašoma apie valstybinio audito ataskaitoje nustatytus trūkumus ir rekomendacijas informuoti įstaigas prie ministerijų ir kitas pavaldžias institucijas.


Siekiant, kad modulinės profesinio mokymo programos atitiktų darbo rinkos poreikius, atlikti parengtų programų koregavimo darbus pagal galiojančius teisės aktus.

Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras

Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registre įregistruotos 59 iš 60 modulinė programos, kurios pakoreguotos pagal galiojančius teisės aktus.


Kadangi Šiaulių universitetas paslaugų neteikė, sutarčių pagrindas yra naudojimasis nekilnojamu turtu, todėl sutartys turi būti sudaromos kaip nuomos.

Sutarčių tipas iš paslaugų pakeistas į nuomos.


Reklaminį plotą išnuomoti vadovaujantis teisės aktais.

Buvo nutraukta reklaminio ploto nuomos sutartis su UAB „JG“, įvykdytas viešasis konkursas, su laimėtoju sudaryta nauja nuomos sutartis.


Imtis priemonių gyventojų, kurie nėra susiję su universiteto mokslo ir studijų veikla, iškeldinimo iš patalpų  (A. Vivulskio g. 36, Vilnius).

Iškeldinti su Lietuvos edukologijos universiteto mokslo ir studijų veikla nesusiję asmenys iš patalpų (A. Vivulskio g. 36, Vilnius).


Nustatyti asbesto turinčių gaminių apskaitos, šalinimo kontrolės ir poveikio aplinkai ir gyventojams vertinimo tvarką.

Aplinkos ministras 2017-03-22 įsakymu Nr. D1-243 patvirtintose "Asbesto šalinimo veiksmų Plano įgyvendinimo priemonėse" numatė tobulinti duomenų inventorizavimo ir pateikimo tvarką dėl aplinkoje esančių asbesto turinčių gaminių. Ši tvarka pakeista Aplinkos ministro 2017-12-22 įsakymu Nr. D1-1040 "Dėl duomenų apie asbesto turinčių gaminių kiekius teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo" patvirtino "Duomenų apie asbesto turinčių gaminių kiekius teikimo tvarkos aprašą".


Įvertinti pajamų apskaitos trūkumų mąstą konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupės įstaigose ir užtikrinti, kad apskaitoje būtų atlikti reikiami koregavimai.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (NBFC) direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38 patvirtino naują NBFC ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko centras, sąskaitų planą ir apskaitos politiką. Sveikatos apsaugos ministerija 2021-01-25 raštu Nr. (6.47-13) 10-392 pranešė įstaigoms, kurių buhalterinės apskaitos centras netvarko centralizuotai, apie naują apskaitos politikos nuostatų redakciją. NBFC pakartotinai atliko ministerijos konsolidavimo grupei priklausančių įstaigų pajamų analizę ir ministerijai pateikė informaciją, kad įstaigos pajamas 2022-09-30 priskyrė teisingai, o dėl finansinės ir investicinės veiklos pajamų priskyrimo informavo nustatęs trūkumų – įstaigos netinkamai atskleidė duomenis finansinių ataskaitų rinkiniuose (2022-12-01 raštas Nr. S-20393).Ministerija įvertino šią NBFC informaciją ir, vykdydama pajamų priskyrimo pajamų grupėms kontrolę, pavedė įstaigoms užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių veiklos rezultatų ataskaitoje teikiamų duomenų apie pajamas priskyrimo pajamų grupėms pakankamą kontrolę ir vadovautis pateikiamu paaiškinimu apie jų priskyrimą bei aiškinamuosiuose raštuose teikti apie tai išsamią informaciją (2023-01-23 raštas Nr. 10-364). Rekomendaciją laikome įgyvendinta.


Siekiant, kad gydymas būtų rezultatyvus – orientuotas į paciento poreikius ir taikomi naujausi gydymo metodai, parengti trūkstamus suaugusių, vaikų ir paauglių priklausomybės ligų diagnozavimą ir gydymą standartizuojančius dokumentus, o esamus – atnaujinti.


Įvertinti faktiškai susiklosčiusią aprūpinimo peritoninės dializės tirpalais situaciją ir tam, kad fondo lėšos šiam tikslui būtų naudojamos teisėtai, racionaliai ir užtikrinant pacientų gydymo namuose kokybę, atitinkamai tai reglamentuoti, kartu nustatant pristatomų tirpalų kokybės ir panaudojimo kontrolės mechanizmą.

Laukėme teisės aktų pokyčių ir įdiegtų papildomų informacinės sistemos funkcionalumų, kurie užtikrintų peritonine dialize (PD) gydomiems pacientams namuose didesnį vaistinių preparatų ir medicinos priemonių prieinamumą (juos įsigyti nuotoliniu būdu nevykstant į vaistinę (namuose, darbe ar kitose jiems priimtinose vietose)). Nuotolinė prekyba receptiniais vaistais ir kompensuojamomis medicinos pagalbos priemonėmis pradėta taikyti nuo 2022 m. liepos mėn. Tam, kad PD būtų kompensuojama ambulatoriškai (dabar kompensuojama centralizuotu būdu), PD tirpalai turėtų būti įrašyti į Ligų ir kompensuojamųjų vaistų joms gydyti sąrašą (A sąrašą), o PD atlikti skirtos medicinos pagalbos priemonės – į Kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašą (C sąrašą). Taip pat turėtų būti išlaikyta nuostata, kad šių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kaina negali būti didesnė nei kompensuojant juos centralizuotai.Persvarstytas sveikatos apsaugos ministro 2004-09-23 įsakymas Nr. V-661 „Dėl Dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“ ir 2022-12-21 įsakymu Nr. V-1910 patvirtintas naujas Dializės paslaugų teikimo bendrųjų reikalavimų ir paprastosios hemodializės, sudėtingosios hemodializės, peritoninės dializės ir nepertraukiamos pakaitinės inkstų terapijos paslaugų specialiųjų reikalavimų aprašas (įsigaliojo 2023-05-10). Apraše nepasikeitė nuostatos dėl PD tirpalų ir medicinos priemonių kompensavimo būdo – jie ir toliau kompensuojami tik centralizuotu būdu (sveikatos apsaugos ministro 2019-07-17 įsakymu Nr. 1K-166 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros įstaigų aprūpinimo centralizuotai apmokamais vaistiniais preparatais ir medicinos pagalbos priemonėmis bei jų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas).Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija, vykdydama sveikatos apsaugos viceministro 2017-12-29 pavedimą Nr. 17-422, nuo 2018 m. svarstė PD kompensavimo būdo pakeitimo klausimą. Dėl užsitęsusių neproduktyvių diskusijų su tirpalų gamintojais, kurie nėra suinteresuoti, kad būtų pakeistas kompensavimo būdas, komisija 2022-04-27 posėdyje (protokolo Nr. LKV-8/22) nusprendė baigti diskusijas bei netęsti šio klausimo svarstymo iki gamintojai parodys inciatyvą ir sutiks pateikti teisės aktus atitinkančias kainas, nes pakeitus kompensavimo būdą, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidos turi nedidėti. Ministerija iki 2023 m. gegužės mėn. nėra gavusi jokios informacijos iš gamintojų. Ministerija pažymėjo, kad vaistų ir medicinos pagalbos priemonių tiekimo į rinką ir jų kompensavimo procesas negali būti vykdomas be gamintojo ar rinkodaros teisės turėtojo valios ir kol tirpalai lieka Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąraše, Valstybinė ligonių kasa ir toliau užtikrins PD gydomų pacientų aprūpinimą minėtais dializės tirpalais bei priemonėmis.


Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų tobulinti vertintos srities teisinį reguliavimą, kad jis nustatytų gyventojų, kuriems reikalinga valstybės pagalba apsirūpinant būstu, grupes ir kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant gyventojams būtų siūlomos įvairios priemonės būsto prieinamumui padidinti.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymu Nr. A1-267 patvirtintas rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planas, kuriame numatyta tobulinti teisinį reguliavimą, kad jis aiškiai nustatytų gyventojų, kuriems reikalinga valstybės pagalba apsirūpinant būstu, grupes ir kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant gyventojams būtų siūlomos įvairios priemonės būsto prieinamumui padidinti.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Varėnos rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų. Varėnos r. savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Užtikrinti trumpalaikės nuomos sutarčių duomenų patikimumą.

Nuo 2017-06-01  trumpalaikės nuomos sutartys registruojamos vieningame Aleksandro Stulginskio universiteto sutarčių registre.


Siekiant sudaryti prielaidas kuo anksčiau teikti vaikų ir paauglių psichikos sveikatos priežiūros paslaugas žalingai vartojantiems ar priklausomybę turintiems vaikams, pakeisti reikalavimus, pagal kuriuos gali būti suteikiamos jiems psichosocialinės reabilitacijos paslaugos.


Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems sprendimams dėl priklausomybės ligų gydymo organizavimo priimti, užtikrinti duomenų apie gydymo įstaigų specialistus ir jų užimtumą (specialistų įdarbinimą ir išdarbinimą) suvedimą ir tvarkymą vienoje informacinėje sistemoje, nedubliuojant jų pateikimo.


Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems sprendimams dėl priklausomybės ligų gydymo organizavimo priimti, užtikrinti, kad tikslūs ir teisingi duomenys apie psichikos ir elgesio sutrikimus vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas būtų periodiškai teikiami suinteresuotoms institucijoms.


Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų numatyti, kaip savivaldybės galėtų veiksmingai įgyvendinti naujas socialinės paramos priemones - būsto nuomą ir išperkamąją būsto nuomą.

Rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plane numatytos priemonės veiksmingai įgyvendinti naujas socialinės paramos formas – būsto nuomą ir išperkamąją būsto nuomą (socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymas Nr. A1-267).


Siekiant, kad priklausomybės ligų gydymo paslaugų prieinamumas didėtų, tvarkant sveikatos priežiūros įstaigų tinklą užtikrinti šių paslaugų teikimą pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros gydymo įstaigose.


Siekiant tolygesnių pareigūnų darbo krūvių visuose policijos komisariatuose, nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų planuojamas pareigūnų skaičiaus poreikis padalinyje.

Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos


Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų stiprinti metodinį vadovavimą savivaldybėms ir įgyvendinamų priemonių, skirtų paramos būstui išsinuomoti, stebėseną, kad savivaldybės aprūpintų kuo daugiau asmenų būstu.

Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymu Nr. A1-267 patvirtintas rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planas, kuriame numatyta organizuoti seminarus-diskusijas savivaldybėms gerajai patirčiai, probleminiams klausimams aptarti, teikti savivaldybėms metodines rekomendacijas, kas ketvirtį rinkti ir sisteminti informaciją apie socialinio būsto fondo plėtros 2015–2020 metais veiksmų plano įgyvendinimą, atlikti lėšų, gautų už parduotus savivaldybės būstus, panaudojimo socialinio būsto fondo plėtrai analizę.


Siekiant padidinti psichosocialinės reabilitacijos paslaugų dėl priklausomybės ligų prieinamumą, užtikrinti stacionarinės Minesotos programos ir (ar) motyvacinės terapijos paslaugų teikimą kiekvienoje apskrityje.

Pakeistas Vyriausybės 2014-04-23 nutarimas Nr. 370 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašo patvirtinimo“ (2023-05-24 nutarimas Nr. 389). Pakeitimu nustačius išimties taikymą priklausomybės ligų gydymo pagal Minesotos programą ir psichosocialinės reabilitacijos paslaugoms, teikiamoms priklausomybės ligomis sergantiems asmenims, sudaromos sąlygos, vadovaujantis paslaugų poreikio vertinimu, didesniam paslaugų teikėjų skaičiui sudaryti sutartis dėl šių paslaugų apmokėjimo  iš PSDF.


Siekiant turėti patikimus ir išsamius duomenis apie komunalinių atliekų tvarkymą, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, užtikrinti, kad kasmet Aplinkos apsaugos agentūrai laiku būtų pateikiami kokybiški ir palyginami duomenys apie savivaldybių komunalinių atliekų tvarkymo sistemas.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija


Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:skirti įstaigą, kuri valstybės mastu koordinuotų kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimų rengimą, jų suvienijimą.

Lietuvos Respublikos Seimas 2017 m. lapkričio 21 d. posėdyje priėmė Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 431 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuris sukūrė teisinį pagrindą konsoliduoti el. informacijos saugos valdymą ir integruoti elektroninės informacijos saugą į kibernetinį saugumą. Krašto apsaugos ministerija nuo 2018 m. sausio 1 d. pradės formuoti politiką valstybės informacinių išteklių saugos srityje.


Suformuoti duomenų atvėrimo strategines nuostatas (viziją, misiją, atvėrimo principus, tikslus, prioritetus ir uždavinius).

2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 1085 papildytas  Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimas Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ ir numatytas duomenų atvėrimo tikslas ir uždaviniai. Tikslas Nr. 4 Atverti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų turimus duomenis visuomenei ir verslui, skatinti naudoti šiuos duomenis inovatyviems sprendiniams ir elektroninėms paslaugoms kurti, taip pat sudaryti sąlygas verslui diegti ir naudoti IRT, kad būtų padidintas verslo efektyvumas ir konkurencingumas. Taip pat numatyti uždaviniai: Nr. 4.1 Sukurti veiksmingas ir  inovatyvias priemones,  leisiančias užtikrinti bendrą ir standartizuotą valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų turimų atvirų duomenų teikimą, neribotą prieigą prie šių duomenų ir galimybę visuomenei ir verslui juos pakartotinai panaudoti; Nr. 4.2. Sudaryti metodines, teisines valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų duomenų atvėrimo prielaidas, taip pat sukurti veiksmingą duomenų atvėrimo valdymo struktūrą. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.


Patvirtinti detalų duomenų atvėrimo įgyvendinimo planą, jame numatyti siektinus trumpojo laikotarpio prioritetus, dalyvius, priemones ir rezultatus, o planuojant būsimų laikotarpių užduotis, susijusias su duomenų atvėrimu, numatyti vertinimo kriterijus, kurie leistų geriau įvertinti atvirumo pažangą ir poveikį.

2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 1085 papildytas  Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimas Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ ir numatyti duomenų atvėrimo vertinimo kriterijai ir rodikliai. Vertinimo kriterijai: įstaigų atvirų duomenų rinkinių kiekio padidėjimas nuo paskelbtųjų centralizuotame portale, procentais; įstaigų turimų duomenų rinkinių, atvertų 3 ir aukštesniu brandos lygiu, kiekis, palyginti su bendru atvertų duomenų kiekiu (atvirų duomenų branda vertinama pagal Tim Berners-Lee brandos lygius), proc.; įstaigų, atlikusių savo valdomų duomenų inventorizaciją ir nustačiusių duomenų atvėrimo tvarką, dalis, procentais. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.


Siekiant įvertinti faktinį komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos užtikrinimą gyventojams savivaldybėse, numatyti vieningus vertinimo kriterijus.


Nustatyti reikalavimus ir terminus viešojo sektoriaus subjektams, iki kada turi būti atlikta turimų duomenų inventorizacija ir pateikti jos rezultatai.

2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad įstaigos iki 2018 m. sausio 1 d. sudaro turimų duomenų atvėrimo planus ir jų įgyvendinimo priemones, kurias įtraukia į planavimo dokumentus, o nuo 2019 m. kiekvienais metais ne vėliau kaip iki vasario 1 d. pateikia Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai turimų duomenų įvertinimo ir duomenų atvėrimo pažangos rezultatus. Skaitmeninės darbotvarkės tarybos numatytas vertinimo kriterijus - įstaigų, atlikusių savo valdomų duomenų inventorizaciją ir nustačiusių duomenų atvėrimo tvarką, dalis, procentais – kuris privalo būti matuojama organizacijos lygiu. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.


Siekiant, kad importuojamos komunalinės atliekos nebūtų deginamos ar šalinamos, numatyti priemones, užtikrinančias importuojamų atliekų paskirties kontrolę.


Siekiant, kad valstybės biudžeto pinigai būtų panaudoti tikslingai ir mokykloms būtų užtikrintas reikalingiausių produktų ir (ar) licencijų prieinamumas: vertinti planuojamus įsigyti produktus, įtraukiant mokyklų atstovus, ir priimti geriausiai mokyklų poreikius atitinkančius sprendimus dėl perkamų produktų ir pirkimo būdo; vykdyti priemones dėl mokyklų informavimo apie ministerijos perkamus produktus; vertinti duomenis apie perkamų produktų naudojimą mokyklose.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija


Siekiant padėti perkančiosioms organizacijoms sukurti veiksmingą pirkimų vidaus kontrolės sistemą, rekomenduojame atnaujinti pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gaires, detalizuojant viešųjų pirkimų proceso etapus, jiems taikomus reikalavimus, vidaus kontrolę įgyvendinančius dalyvius ir priemones, apimant visus penkis vidaus kontrolės elementus.

Siekiant padėti perkančiosioms organizacijoms sukurti veiksmingą pirkimų vidaus kontrolės sistemą, atnaujintos pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gairės, apimančios visus penkis vidaus kontrolės elementus. 2024-07-01 gairės paskelbtos Viešųjų pirkimų tarnybos tinklapyje.