Kartu su kompetentingomis institucijomis peržiūrėti ir iš naujo įvertinti Sveikatos draudimo įstatyme įtvirtintą privalomojo sveikatos draudimo draudiminio įvykio apibrėžimą ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo (toliau - PSDF) biudžeto lėšomis apmokamos sveikatos priežiūros bei valstybės biudžeto PSDF biudžetui deleguotų funkcijų atitiktį draudiminio įvykio apibrėžimui.

Sudaryta darbo grupė peržiūrėjo apmokestinimo privalomojo sveikatos draudimo įmokomis tvarką, Sveikatos apsaugos ministerijai parengė siūlymus dėl jos tobulinimo. 2020-02-11 parengtas Sveikatos draudimo įstatymo projektas (Nr. 19-15810(2)), tačiau jį derinant iš suinteresuotų institucijų gauta daug esminių pastabų, todėl Sveikatos apsaugos ministerija šių nuostatų atsisakė (2020-04-23 Nr. 19-15810(4)). 2021-02-11 parengtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6, 8 15, 23 ir 30 straipsnių pakeitimo projektas (Nr. 21-19614), kuriame numatytas valstybės biudžeto lėšų valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti atskyrimas nuo Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF). Po derinimo su suinteresuotomis institucijomis projektas buvo taisytas ir parengtas patikslintas Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (2022-12-12 Nr. XIVP-2341). Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija. Jeigu einamaisiais metais valstybės biudžeto asignavimų valstybės funkcijoms finansuoti neužtenka, laikinai jų nenutrūkstamam vykdymui užtikrinti gali būti skiriamos PSDF biudžeto einamųjų metų viršplaninės pajamos arba PSDF biudžeto rezervo rizikos valdymo dalies lėšos, kurios ne vėliau kaip per dvejus metus turi būti kompensuotos valstybės biudžeto lėšomis.


Patikslinti Miško sanitarinės apsaugos taisykles: aiškiau reglamentuoti didelio masto ligų ir kenkėjų pažeidimų atvejus.

Siekiant aiškiau reglamentuoti didelio masto ligų ir kenkėjų pažeidimų atvejus, priimtas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. kovo 20 d. įsakymas Nr. D1-79 ,,Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2007 m. balandžio 11 d. įsakymo Nr. D1-204 ,,Dėl Miško sanitarinės apsaugos taisyklių patvirtinimo" pakeitimo". Įsakymas paskelbtas https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/5f4b6360c6e511edac36f416a198a714


Patikslinti Žemės ūkio ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymą Nr. 3D-893 „Dėl Žemės ūkio ministerijos valdymo sričiai priskirtų įstaigų ir kitų valstybės biudžeto lėšas gaunančių subjektų, kurie dalyvauja įgyvendinant Žemės ūkio ministerijos strateginį veiklos planą (n–n+2)-aisiais metais, metinių veiklos planų ir ataskaitų“, užtikrinant, kad atsakingi padaliniai, nurodyti žemės ūkio ministro įsakyme, atliktų ŽŪM pavaldžių įstaigų veiklos planų ir veiklos ataskaitų turinio atitikties vertinimą, ir jų apibendrinti pastebėjimai ir pasiūlymai būtų pateikti įstaigoms.

Žemės ūkio ministro 2024-04-16 įsakymu Nr. 3D-298 ,,Dėl Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2013-12-23 įsakymu Nr. 3D-893 „Dėl Žemės ūkio ministerijos valdymo sričiai priskirtų įstaigų ir kitų valstybės biudžeto lėšas gaunančių subjektų, kurie dalyvauja įgyvendinant Žemės ūkio ministerijos strateginį veiklos planą (n–n+2)-aisiais metais, metinių veiklos planų ir ataskaitų“ pakeitimo“ patikslintos nuostatos numatant, kad Turto ir viešųjų pirkimų skyrius surenka Įstaigų parengtus veiklos planų projektus ir veiklos ataskaitas ir parengia ministerijos kanclerio pavedimą atsakingiems padaliniams dėl įstaigų veiklos planų ir ataskaitų vertinimo.


Papildyti MAIS finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo funkcines specifikacijas didžiosios knygos sąskaitų eilučių ir stulpelių rinkinių nustatymų duomenimis ir nustatyti kontrolės procedūras, užtikrinančias šių MAIS funkcinių specifikacijų atnaujinimą kiekvieną kartą keičiant ar papildant apskaitos vedimo tvarką.

Finansinių ataskaitų rinkiniui sudaryti pagal VSAFAS reikalavimus buvo numatyta sukurti 21 funkcinę specifikaciją, iki 2023-12-22 sukurta 18. Mokesčių fondas informavo, kad šiuo metu kuriamos trys (4-asis VSAFAS „Grynojo turto pokyčių ataskaita“ 1 priedas; 5-asis VSAFAS „Pinigų srautų ataskaita“ 1 priedas, 10-asis VSAFAS „Kitos pajamos“ 2 priedas). Priemonę laikysime įgyvendinta, kai bus sukurtos ir naudojamos visos MAIS finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo funkcinės specifikacijos, reikalingos ataskaitoms pagal VSAFAS reikalavimus sudaryti ir nustatytos kontrolės procedūros, užtikrinančios šių MAIS funkcinių specifikacijų atnaujinimą kiekvieną kartą keičiant ar papildant apskaitos vedimo tvarką.


Modifikuoti Didžiosios knygos datų nustatymo taisykles MAIS, kad DK  datos nustatymas būtų pagal apskaitos periodą.

Siekiant, kad Didžiosios knygos (DK) datos nustatymas būtų pagal apskaitos periodą, MAIS buvo įdiegti papildomi reikalavimai dėl įplaukų gretinimo. Tam, kad gauta įplauka būtų sugretinama su prievole, turi būti tenkinami šie reikalavimai: bendra įplaukos įskaitymų (gretinimų) suma negali viršyti įplaukos sumos bet kuriai DK datai; įplaukų gretinimams priskiriama DK data turi būti ne ankstesnė, nei prievolės sukūrimo data.


Ištirti aplinkybes, kodėl išeitinės išmokos ir kompensacijos atleidžiamiems darbuotojams buvo apskaičiuotos neteisingai.

Žuvininkystės tarnyba ištyrė aplinkybes, dėl kurių išmokos atleistiems darbuotojams buvo apskaičiuotos neteisingai (2018-11-16 išvada Nr. R23/2018-7), ir, remdamasi teismų praktika, išsiuntė pranešimus atleistiems darbuotojams dėl permokėtų lėšų grąžinimo. Permokėtas sumas gera valia Žuvininkystės tarnybai grąžino tik dalis atleistų darbuotojų. Atleistų darbuotojų grąžintą sumą sudaro 1087,35 Eur. Siekdama teisinėmis priemonėmis sugrąžinti permokėtas ir negrąžintas sumas, Žuvininkystės tarnyba inicijavo teisminį procesą prieš permokėtas sumas gavusius ir jų negrąžinusius darbuotojus dėl permokėtų sumų grąžinimo. Teismas netenkino Žuvininkystės tarnybos ieškinio prašymo. Siekdama išieškoti padarytą žalą ir vadovaudamasi Darbo kodekso 151 straipsniu ir 153 straipsnio 1 dalimi, Žuvininkystės tarnyba su neteisingai išmokas atleistiems darbuotojams apskaičiavusia darbuotoja sudarė susitarimą dėl darbuotojos padarytos žalos atlyginimo, pagal kurį iki 2023-04-30 išskaičiuota 2457,00 Eur. Iš viso Žuvininkystės tarnybai yra grąžinta 3544,35 Eur atleistiems darbuotojams permokėtos sumos.


Parengti institucijos valstybės informacinių išteklių rekomenduojamo IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisykles.

Nėra parengtos IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisyklės.


Tęsti procesą, nustatant tarpines užduotis atskiroms valdymo sritims. Įvertinti, kas stabdo optimizavimo procesus ir svarstyti motyvacinių mechanizmų, skatinančių viešojo sektoriaus subjektus ir jų vadovus, pasiekiančius geriausių rezultatų optimizavimo procesuose, įdiegimą.

2017-10-04 Vyriausybei nusprendus konsoliduoti valstybės biudžetinių įstaigų finansinės apskaitos funkciją, šis procesas pradėtas 2018 m. (Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 126) ir atliekamas etapais. 2018-02-15 įsteigtas Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, atsakingas už bendrųjų funkcijų konsolidavimą viešajame sektoriuje. Atsižvelgiant į įstaigų reorganizavimą, Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 pakoreguotas finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo grafikas ir atnaujintas įstaigų sąrašas, kuriame apskaitos funkcijų konsolidavimą numatyta baigti 2027 m. III ketv.Vyriausybei tęsiant vykdomas viešojo sektoriaus optimizavimo iniciatyvas, palaipsniui mažinamas įstaigų, taigi ir konsolidavimo procese dalyvaujančių viešojo sektoriaus subjektų, kuriems yra pareiga rengti atskirus finansinių ataskaitų rinkinius, skaičius. Visgi, subjektų, rengiančių finansines ataskaitas pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus, skaičius ateityje didės dėl viešojo sektoriaus subjektų aprėpties praplėtimo iki valdžios sektoriaus (įgyvendinant Finansų ministerijai teiktą rekomendaciją).Siekdami efektyvesnio centralizavimo, 2022 m. atlikę auditą „Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas“ centrui ir Finansų ministerijai teikėme rekomendacijas nustatyti įstaigų centralizavimo kriterijus, sukurti trūkstamas ir patobulinti turimas informacines sistemas, užtikrinti žmogiškųjų išteklių kompetencijas funkcijoms vykdyti (rekomendacijos dar nėra įgyvendintos). Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos yra susiję, šios rekomendacijos priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir tolimesnę stebėseną tęsiame atlikdami minėto audito rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.


Remiantis Finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos įrašų skaičiumi, parengti ir patvirtinti buhalterinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių pagal vykdomas funkcijas matavimo aprašą.

Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2023-07-13  įsakymu Nr. V-244 patvirtintas Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro Finansinės apskaitos departamento darbuotojų, atliekančių finansinės apskaitos tvarkymo funkcijas, darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas.


Pavesti VMVT parengti ir perduoti NMA rizikos vertinimo kriterijus.

Žemės ūkio ministerija 2023-05-25 raštu Nr. 2D-1376(11.22E) prašė VMVT parengti siūlymus dėl rizikos vertinimo kriterijų, kurie galėtų būti analizuojami kompleksinės paramos atrankose bei paramos sąlygų – žemės ūkio veiklos valdymo reikalavimų bei geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimų, taikomų nuo 2023 metų, atrankose.VMVT 2023-06-21 raštu Nr. B6-(1.19 Mr)-1723 pateikė ŽŪM ir NMA rizikos vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų atrenkami patikrai vietoje ūkio subjektai (pareiškėjai).


Papildyti Mokesčių apskaitos procedūrų vadovą ir apskaitos politiką finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo procedūromis.

Valstybinės mokesčių inspekcijos(VMI) viršininko 2024-03-29 įsakymu Nr. V-108 patvirtintas fondo apskaitos vadovas. 2023-05-30 raštu Nr. SD-(110-9.1.1-E-6166)-576 teikėme pastebėjimus dėl viršininko 2022-08-05 įsakymu Nr. V-364 patvirtinto VMI mokesčių apskaitos procedūrų vadovo, kuris šiuo metu yra atnaujinamas. Priemonę laikysime įgyvendinta, kai pagal visiškai („pilnai“) parengtas funkcines specifikacijas ir teiktas pastabas bus atlikti reikiami tikslinimai šiame vadove.


Atlikti analizę dėl galimybės Europos Sąjungos socialinės apsaugos duomenų mainų informacinėje sistemoje (EDMIS) kaupiamos informacijos apie mokėtinas / gautinas sumas ir tarpusavio atsiskaitymo terminus perdavimo į FVAIS, sukuriant sąsają tarp šių dviejų sistemų.

Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2022-10-06 įsakymu Nr. 1K-296 (su pakeitimais) sudaryta darbo grupė atliko analizę ir nustatė PSDF biudžeto išlaidų straipsnius, pagal kuriuos iš Europos Sąjungos, Europos ekonominės erdvės šalių narių ir Šveicarijos Konfederacijos gautinomis lėšomis už šių šalių apdraustiesiems suteiktas sveikatos priežiūros paslaugas Lietuvoje galėtų būti kompensuojamos PSDF biudžeto sąnaudos. Darbo grupė 2022-11-25 pateikė VLK Informacinių technologijų departamentui pasiūlymus ir užsakymą sukurti įrankį, kuriame būtų galimybė FVAIS suformuoti duomenis pagal teritorinių ligonių kasų išlaidų straipsnius, pasinaudojus informacinės sistemos SVEIDRA DANAVIP posisteme, arba kurti naują informacinę sistemą. 2023-06-16 Apskaitos skyrius tarnybiniu raštu Nr. 15K-137 patikslino užsakymą, kad IS duomenimis būtų galimybė nustatyti skolos padengimo / atidėjimo terminas, būtinas sumų grupavimui į ilgalaikes ir trumpalaikes.


Parengti dokumentą, kuriame būtų aiškiai apibrėžta bendra VĮ Registrų centro IT architektūra, susidedanti iš veiklos procesų, informacijos, duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnių.

Siekiant struktūrizuoti valstybės reikšmės registrų ir informacinių sistemų veiklos procesus, informacijos ir duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnius,  2023 m. II pusm. sukurta bendra IT architektūra, kuri atvaizduoja visų Registro centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių tarpusavio ryšius, parodo tvarkomų valstybės informacinių išteklių mastą, sudaro galimybę priimti pagrįstus sprendimus dėl šių išteklių tvarkymo ir plėtros. Taip pat, pažymėtina, kad 2022-12-31 buvo patvirtintas ir paskelbtas procesas Valdyti IT architektūrą.


Įpareigoti NMA išanalizuoti VMVT pateiktus rizikos vertinimo kriterijus ir priimti sprendimą dėl galimybių juos įtraukti į rizikos analizę.

Žemės ūkio ministerija informavo, kad vadovaujantis Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos  2023 m. birželio 21 d. raštu Nr. BR5.2-12104 (toliau - VMVT raštas) 2024 m. birželio 20 d. bendradarbiavimo sutartyje Nr. TP11-16 tarp Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos (toliau - NMA) ir Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos patvirtinti rizikos kriterijai, kuriuos NMA įtraukia į rizikos analizę kompleksinės paramos ir paramos sąlygų reikalavimų patikroms (9 priedas) ir susietosios pajamų paramos už gyvulius patikroms (16 priedas). Atitinkamai papildytas ir vidinis NMA procedūros aprašas, reglamentuojantis plotinių, gyvulių ir investicinių paramos priemonių atrankų atlikimą, o informacinėje sistemoje sukurti nauji rizikos kriterijai. Vadovaujantis VMVT raštu NMA Kontrolės departamento direktoriaus tarnybiniu pranešimu Nr. TPR-1044 patvirtintuose atrankos normatyvuose nauji rizikos kriterijai jau naudoti ir atliekant susietosios pajamų paramos už gyvulius atranką istorinių duomenų pagrindu 2024 m. vasario 27 d., taip pat vadovaujantis NMA Kontrolės departamento direktoriaus tarnybiniu pranešimu Nr. TPR-1065 patvirtintuose atrankos normatyvuose dalis naujų rizikos kriterijų jau naudoti atliekant ir atranką paramos sąlygų reikalavimų kontrolei istorinių duomenų pagrindu 2024 m. vasario 29 d., o likusi dalis bus naudojama kuomet įprastai bus atliekamos atrankos paramos sąlygų reikalavimų kontrolei iš einamaisiais metais pateiktų paraiškų.


Kriminalinės žvalgybos vykdymas ir ikiteisminio tyrimo efektyvumo gerinimas: neužimtų pareigybių komplektavimas.

Nuo 2020 m. pradėtas kriminalinę žvalgybą ir ikiteisminius tyrimus vykdančių pareigūnų pareigybių komplektavimas, tačiau dėl šias kompetencijas turinčių pretendentų stokos ir darbuotojų kaitos liko neužimtos 3 pareigybės. Pažymėtina, kad 2023-12-19 priimti Vidaus tarnybos statuto pakeitimai (XIVP-3172(2)), siekiant nustatyti didesnį pareigūnų darbo užmokesčio sistemos lankstumą, orientaciją į veiklos rezultatus, priemones, kurios pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus.


Parengti teisės aktų projektus, numatančius, kad sveikatos priežiūros, atitinkančios privalomojo sveikatos draudimo draudiminio įvykio apibrėžimą, išlaidos būtų apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, sukauptomis iš sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios - kito šaltinio lėšomis.

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija. Jeigu einamaisiais metais valstybės biudžeto asignavimų valstybės funkcijoms finansuoti neužtenka, laikinai jų nenutrūkstamam vykdymui užtikrinti gali būti skiriamos PSDF biudžeto einamųjų metų viršplaninės pajamos arba PSDF biudžeto rezervo rizikos valdymo dalies lėšos, kurios ne vėliau kaip per dvejus metus turi būti kompensuotos valstybės biudžeto lėšomis.


Parengti teisinio reglamentavimo pakeitimus, kad socialinė parama būtų finansuojama kitomis nei privalomojo sveikatos draudimo įmokos lėšomis, užtikrinant mažas pajamas gaunančių gyventojų išlaidų vaistams sumažinimą ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo apmokamų odontologijos paslaugų apimties padidinimo.

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Atsižvelgiant į tai, rekomendacijos priemonė laikoma įgyvendinta.


Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus nustatant teisinius pagrindus teritorinėms ligonių kasoms atsižvelgiant į asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų kokybės vertinimo rezultatus priimti sprendimus dėl iš PSDF biudžeto kompensuojamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų apmokėjimo sutarčių (ne)sudarymo.

2024-06-25 priimtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343  4, 6, 7, 8, 9, 9-1, 9-2, 11, 12-1, 14, 18, 20,  23, 26, 26-1, 26-2, 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo bei 32, 33, 34, 35 ir 36 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas Nr. XIV-2789. Pakeitus 26 str., nustatomos Valstybinės ligonių kasos sutarčių sudarymo su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis sąlygos (tarp jų įstaigoms – teikti asmens sveikatos priežiūros paslaugas (dėl kurių pageidaujama sudaryti sutartis), atitinkančias šių paslaugų teikimo kokybės reikalavimus) ir įstatymo papildyme 31(1) str. nustatoma  galimybė Valstybinės ligonių kasos direktoriui sustabdyti ar nutraukti sutartis su įstaigomis dėl tų asmens sveikatos priežiūros paslaugų, dėl kurių sustabdytas ar panaikintas licencijos asmens sveikatos priežiūros veiklai galiojimas. Įstatymo pakeitimai įsigalioja nuo 2025-07-01. Priemonę laikome įgyvendinta iš dalies, nes kriterijus, taikomus atitinkamoms asmens sveikatos priežiūros paslaugoms, dėl kurių sudaroma sutartis, detalizuoti, kriterijų reikšmes ir vertinimo pagal šiuos kriterijus tvarką nustatyti turi Vyriausybė - įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai turėtų būti priimti iki 2025-06-30.


Sudaryti darbo grupę, kuriai pavesti išanalizuoti ir pateikti siūlymus dėl visų paslaugų rūšių apmokėjimo susiejimo su paslaugų kokybe (nustatytais kokybiniais rodikliais) galimų sąlygų ar būdų. Parengti teisės aktų projektus.

Valstybinės ligonių kasos direktorius sudarė darbo grupę pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų gerų darbo rezultatų rodiklių skaičiavimo metodikai parengti (2021-03-08 įsakymas Nr. 1K-82). Sveikatos apsaugos ministro 2021-12-17 įsakymu Nr. V-2869 pakeistas Pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo ir šių paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas (2005-12-05 įsakymas Nr. V-943 ). Šeimos medicinos politikos grupėje priimti sprendimai periodiškai peržiūrėti gerus darbo rezultatus ir juos keisti ir tobulinti, atsižvelgiant į jų aktualumą.Nauja redakcija išdėstytas sveikatos apsaugos ministro 2012-11-29 įsakymas Nr. V-1073 „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų, teikiančių stacionarines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos kokybės ir veiklos efektyvumo vertinimo rodiklių sąrašų ir šių rodiklių duomenų suvestinių formų patvirtinimo“ (nauja redakcija galioja nuo 2023-04-25). Apskaičiuoti rodiklių rezultatai pristatyti įstaigų atstovams 2023-06-07. VLK 2023 m. pradėjo įgyvendinti Švieslentės projektą: 2024–2025 m. numatoma sukurti galimybę automatizuotu būdu viešai publikuoti sveikatos priežiūros paslaugų kokybės rodiklių rinkinius. Visi sveikatos priežiūros paslaugų kokybės vertinimo rodikliai bus pateikti vienoje vietoje, kas leis sutrumpinti jų paiešką.Siūlymų dėl kitų asmens sveikatos priežiūros paslaugų rūšių (ne tik pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros) apmokėjimo susiejimo su tų paslaugų kokybe  galimų sąlygų ar būdų Sveikatos apsaugos ministerija nenurodė analizuojanti, todėl priemonė laikoma įgyvendinta iš dalies.


Parengti ir pateikti Vyriausybei naujos redakcijos Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą, įtvirtinantį valstybės informacinių išteklių ir skaitmeninės transformacijos valdymo mechanizmą bei valstybės duomenų architektūros modelių principus.

Vyriausybės 2023-11-15 nutarimu Nr. 23-1782(5) nutarta pritarti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 pakeitimo įstatymo naujos redakcijos projektui ir jį pateikti svarstyti Seimui. Įstatymo projektas 2023-11-17 įregistruotas Seime (Nr. XIVP-3315), kuriame nustatytos valstybės informacinių išteklių rūšys; valstybės informacinių išteklių politiką formuojančios ir ją įgyvendinančių institucijų funkcijos; duomenų valdytojų ir tvarkytojų, informacinių sistemų valdytojų ir tvarkytojų teisės ir pareigos; valstybės informacinių išteklių valdysenos tikslai, valdymo ir tvarkymo principai, jų kūrimas, naudojimas, priežiūra, tobulinimas, plėtra, planavimas, finansavimas; informacinių technologijų paslaugų teikimas, objektų registravimas ir duomenų teikimas.


Pakeistas Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklių II skyrius „Uosto žemė“, papildant jį ir numatant, kokius duomenis bei pagrindžiančius dokumentus uosto žemės nuomininkai turi pateikti Uosto direkcijai, kad gautų sutikimą dėl nuomininkų nekilnojamojo turto ir teisės į uosto žemės nuomą perleidimo.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2023 m. lapkričio 23 d. įsakymo Nr. 3-473 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. vasario 17 d. įsakymo Nr. 3-70-(E) „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklių patvirtinimo“pakeitimo”1.2.7 papunkčiu uosto naudotojai įpareigojami pateikti raštu (ir elektroniniu būdu) akcinei bendrovei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai visą su naudojamame uosto žemės plote esančio nekilnojamojo turto perleidimo sandoriu susijusią informaciją, kurią sudaro: perleidžiamo nekilnojamojo turto registro išrašas; laisvos formos pagrindimas, kurio turinys turi apimti, bet neapsiriboti, šias nekilnojamojo turto įgijėjo veiklos sritis: - perimamų krovos darbų apimtį ar kitus veiklos rodiklius;- perimamų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, apimtį ar kitus veiklos rodiklius;- patirties vykdant veiklą, tiesiogiai susijusią su nuomojamame uosto žemės sklype ketinama vykdyti veikla, pagrindimą;-vykdomos veiklos prognozes ateinančių 3 metų laikotarpiui;- pagrindimą, kaip vykdoma veikla prisidės prie uosto strateginių tikslų įgyvendinimo;- kitą aktualią informaciją, kuri gali būti svarbi Uosto direkcijos priimamam sprendimui.


Parengta ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinta kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalių mastų (įsipareigojimų) nustatymo tvarka.

AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija direktoriaus 2024-06-26 įsakymu Nr. V-139 "DĖL UOSTO ŽEMĖS NUOMININKŲ APYVARTOS, KROVOS AR KITŲ DARBŲ, SUSIJUSIŲ SU UOSTO FUNKCINE PASKIRTIMI, MINIMALIŲ MASTŲ (ĮSIPAREIGOJIMŲ) NUSTATYMO TVARKOS"  patvirtinta kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalių mastų (įsipareigojimų) nustatymo tvarka.


Įteisinta Asmens dokumentų išrašymo sistema (ADIS)

Įgyvendinant priemonę:-vidaus reikalų ministro 2023-12-19 įsakymu Nr. 1V-830 patvirtinti ADIS nuostatų pakeitimai užregistruoti Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre;- parengtas specifikacijos projektas.  Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinta sistemos specifikacija.


Pavesti Nacionalinei švietimo agentūrai vykdyti pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo stebėseną.

Nacionalinei švietimo agentūrai pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti prioritetų ir ministerijos inicijuotų programų įgyvendinimą (Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymo Nr. V-1367  nauja redakcija, įsigaliojusi nuo 2020-01-01, Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai)). Nacionalinė kvalifikacijos tobulinimo programa pedagogams, skirta pasirengti ir įgyvendinti Gyvenimo įgūdžių programą, pradėta vykdyti Vilniaus universitete ir Vytauto didžiojo universitete nuo 2023 m. spalio mėn. Nacionalinė švietimo agentūra vykdo pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, iki 2024 m. II ketv.  Vilniaus universitete programą baigė 90 asmenų, Vytauto didžiojo universitete - 196 asmenys. Iki 2026 m. II ketv. programas Vilniaus universitete baigs - 62 asmenys, o Vytauto didžiojo universitete - 122 asmenys (iš viso nuo 2023 iki 2026 m. šias programas baigs 660 asmenų).


Įvertinus strateginių veiklos planų programų sudarymo praktiką,  parengti pasiūlymus dėl strateginių veiklos planų programų sudarymo principų ir rekomendacijas ministerijoms bei, prireikus, patikslinti Strateginio planavimo metodiką.

Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje  buvo pakeista strateginio veiklos plano programų sudarymo struktūra ir principai: išskirti programų tipai (funkcijų vykdymo ir valdymo) ir priemonių tipai (pažangos, tęstinės veiklos ir pervedimų). Atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: įtvirtintos nuostatos tiek dėl strateginio lygmens, tiek dėl programavimo lygmens dokumentų keitimo, kurių anksčiau nebuvo; patikslintos nuostatos dėl plėtros programų ir pažangos priemonių aprašų rengimo; atsisakyta perteklinių ir pridėtinės vertės nekuriančių procesų, dokumentų, atsiskaitymų, etapų ir kt., taip palengvinant strateginio valdymo sistemą ir sumažinant administracinę naštą strateginio valdymo sistemos dalyviams. Metodikoje pakeičiamos planavimo dokumentų formos taikomos rengiant 2024–2026 metų ir vėlesnių metų strateginius veiklos planus.


Sukurti procesą ir vykdyti Informacinių technologijų centro kompetencijų poreikio planavimą pagal visuotinai pripažintas gerąsias praktikas.

Įvertinus gerąsias praktikas:-parengtos ir taikomos dvi Informacinių technologijų centro kompetencijų planavimui skirtos matricos: IS vystymo departamento kompetencijų ir pajėgumų planavimo matrica bei kitų IT padalinių kompetencijų planavimo matrica;-parengtas ir 2022-07-19 paskelbtas procesas (2023-05-28 peržiūrėtas ir atnaujintas) „Pildyti ir periodiškai peržiūrėti IT darbuotojų pamainumo matricą“, kuris skirtas IT centro vadovams, siekiant teisingai ir laiku užpildyti darbuotojų pamainumo matricą apie IT padalinių darbuotojų, kurių atliekamos funkcijos daro didelę įtaką įmonės veiklos tęstinumui ir pavaduojančius asmenis;-parengtas ir 2023-05-22 paskelbtas procesas „Suplanuoti ITC padalinių žmogiškuosius išteklius“, kuris skirtas Informacinių technologijų centro padalinių žmogiškųjų resursų pagal  pareigybių šeimas planavimui, remiantis pagrįstu poreikiu ir analitiniais duomenimis.


XVIII-osios Vyriausybės programos, patvirtintos Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatų įgyvendinimo plane numatyta pabaigti Nacionalinių plėtros įstaigų (NPĮ) struktūrinę pertvarką, konsoliduojant jas į vieną stiprią nacionalinę plėtros įstaigą, įgalinant ją vykdyti tvariųjų (žaliųjų) finansų instituto ir vystomojo bendradarbiavimo veiklas. 2022-01-26 Vyriausybės pasitarime (protokolas Nr. 4) buvo pritarta NPĮ (UAB „Investicijų ir verslo garantijos“ (INVEGA), UAB Viešųjų investicijų plėtros agentūra (VIPA), UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondas (ŽŪPGF), UAB Valstybės investicijų valdymo agentūra (VIVA) ir UAB „Valstybės investicinis kapitalas“ (VIKA)) konsolidavimui INVEGA pagrindu. Vyriausybės 2022-10-19 nutarimu Nr. 1041 sudaryta įmonių grupė (INVEGA – patronuojanti bendrovė, o VIPA, VIVA, ŽŪPGF – jos dukterinės bendrovės). Vyriausybės 2023-02-15 nutarimu Nr. 90 pavedimas vykdyti NPĮ veiklą paliktas tik INVEGAI, kuri yra vienintelė Lietuvoje veikianti NPĮ. Taip pat, įgyvendinant NPĮ konsolidavimo reformą ir siekiant jos pagrindinio tikslo – turėti vieną stiprią NPĮ, 2023-06-20 priimtas Nacionalinių plėtros įstaigų įstatymo Nr. XIII-1257 pavadinimo, 1, 4, 6, 7 straipsnių pakeitimo ir 11(1) straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-2078, kuriuo pakeistas Nacionalinių plėtros įstaigų įstatymo pavadinimas, o kitos įstatymo nuostatos pritaikytos vienai NPĮ. 2023-07-21 priimtas finansų ministrės įsakymas Nr. 1K-281 dėl INVEGA reorganizavimo prijungiant VIPA ir ŽŪPGF (reorganizavimo užbaigimo). Nuo 2023-12-15 įsigaliojo nauja INVEGA struktūra su integruotomis prijungtomis dukterinėmis bendrovėmis (https://invega.lt/struktura-ir-kontaktai/struktura/84).


Įvertinus gautus rezultatus, parengti naujas ir (ar) atnaujinti senas priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikas.

Respublikinis priklausomybės ligų centras 2024 metais įvertino priklausomybių psichiatrijos paslaugų teikimo teisės aktus ir naujų metodikų parengimo poreikį. Nuo 2025-01-01 įsigaliojo nauja redakcija patvirtinti Psichiatrijos antrinio ir tretinio lygių ambulatorinių ir stacionarinių paslaugų teikimo suaugusiesiems reikalavimai (sveikatos apsaugos ministro 1999-05-27 įsakymas Nr. 256, 2024-09-19 įsakymo Nr. V-911 redakcija), išplėstas vaikų ir paauglių psichosocialinės reabilitacijos paslaugų prieinamumas ir gydymo trukmė (2000-12-14 įsakymas Nr. 730, 2025-01-22 įsakymo pakeitimai Nr. V-40). Vertinimo duomenimis nustatyta, kad nėra nacionalinių metodikų (originalių arba adaptuotų), kurios pateiktų rekomendacijas kompleksiniam psichoaktyvių medžiagų vartojimo bei gretutinių psichikos ir elgesio sutrikimų įvertinimui, diagnozavimui ir gydymui tiek pirminiame, tiek ir antriniame sveikatos priežiūros lygiuose. Taip pat yra didelis poreikis parengti atitinkamas diagnostikos ir gydymo metodikas, susijusias su elgesio priklausomybėmis (video žaidimai, on-line lošimai ir pan.).


Identifikuoti gerosios valdysenos principų taikymo viešųjų įstaigų, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, veikloje apimtį ir jų taikymo viešosioms įstaigoms, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, kriterijus.

2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01).  Šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyti Valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai.


Sukurti nusikaltimų elektroninėje erdvėje besispecializuojančių pareigūnų tinklą į jo veiklą įtraukiant visus NEE specializuotus pareigūnus.

Nusikaltimų elektroninėje erdvėje srityje besispecializuojančių pareigūnų tinklo darbai yra planavimo etape: ieškoma techninių sprendimų, kurie įgalintų panaudoti tinklą ne tik informacijos apsikeitimui ir komunikavimui, tačiau ir aktualios medžiagos kaupimui, sisteminimui, paieškai.Kriminalinės žvalgybos mokymo centro nuotolinio mokymosi platformoje "Moodle" yra įdiegtas ir testuojamas funkcionalumas, kurį naudojant kriminalinės žvalgybos ir specializuotų padalinių pareigūnai galės keistis įvairia informacija. Policijos departamentas 2023-06-29 informavo, kad priemonę numatyta įgyvendinti iki 2024-12-31.


Patikslintas Vykdomų statinio statybos techninės priežiūros sutarčių patikrų vietoje tvarkos aprašas.

Audituotas subjektas informavo, kad Vadovaujantis pasirinkta veiklos architektūros valdymo principais, vietoje tvarkų aprašų rengiami procesų aprašymai. 2022-12-28 VĮ "Automobilių kelių direkcija" generalinio direktoriaus įsakymu Nr.VE-245 "Dėl proceso standarto "PS-PP6.03 Atliktų statybos darbų perdavimas statytojui (Užsakovui) darbo reglamentas" patvirtinimo". Proceso aprašymo sudėtinės dalys yra viso proceso etapų dalys, tame tarpe ir 3.1 Subproceso "PP6.03.01 Galutinė objekto apžiūra" schema, aprašymas, atsakomybių matrica, rodiklių metodologija, privalomos (išpildomos) dokumentacijos nebaigtinis sąrašas. Su šiuo proceso aprašų supažindintos visos suinteresuotos šalys (rangovai, techninę priežiūros vykdytojai, LAKD atsakingi darbuotojai.


Paskirti visų Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių duomenų valdymo įgaliotinius.

Paskirti duomenų valdymo įgaliotiniai šiems informaciniams ištekliams:- Nacionalinei vizų informacinei sistemai (N.VIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Lietuvos nacionalinei Šengeno informacinei sistemai (N.SIS - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-27 įsakymas Nr. 5V-68;- Ieškomų asmenų, neatpažintų lavonų ir nežinomų bejėgių asmenų žinybiniui registrui (IAŽR) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-06 įsakymas Nr. 5V-63;- Habitoskopinių duomenų registrui (HDR) - Lietuvos policijos generalinio komisaro 2017-11-29 įsakymas Nr. 5-V-996;- Vidaus reikalų pareigūnų registrui (VRPR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Integruotai baudžiamojo proceso informacinei sistemai (IBPS) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-01-05 įsakymas Nr. 5V-4;- Užsieniečių registrui (UR) - vidaus reikalų ministro 2016-12-30 įsakymas Nr. 1V-962;- Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių registrui (KTPR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42; - Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių vairuotojų registrui (KTPVR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42;- Sertifikatų valdymo informacinei sistemai (SVIS) - Asmens dokumentų išrašymo centro prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2016-12-08 įsakymas Nr. 1-86; - Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemai (ARSIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-02 įsakymas Nr. 1V-778;- Administracinių nusižengimų registrui (ANR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas duomenų valdymo įgaliotinis Vidaus reikalų integracinei platformai (VRIP).)


Parengti / atnaujinti N.SIS, N.VIS, SVIS, ADIS, Vidaus reikalų integracinės platformos (reorganizavus VRIS) specifikacijas.

Įgyvendinant priemonę:•parengta SVIS specifikacija (2018-01-02 įsakymas Nr. V1.0 1VN-1);• parengtas ADIS specifikacijos projektas.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi neparengtos N.SIS, N.VIS, ADIS specifikacijos.


Nustatyti RC tvarkomų valstybės informacinių išteklių esamų pajėgumų būklės vertinimo ir būsimų poreikių prognozavimo ir planavimo, tvarką.

Parengtas ir 2023-05-23 paskelbtas procesas „Stebėti ir valdyti IT infrastruktūros pajėgumus“, skirtas užtikrinti eksploatuojamos IT infrastruktūros pajėgumų atitikimą veiklos poreikiams: valstybės informacinių išteklių prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, sistemingai vykdant pajėgumų stebėseną, reikiamų išteklių prognozavimą ir IT infrastruktūros pajėgumų vystymą.Įmonės 2023-06-22 generalinio direktoriaus įsakymu VE-348 (1.3 E) „Dėl valstybės Įmonės Registrų centro informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklių patvirtinimo“ patvirtintos Įmonės informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklės.


Parengti ir patvirtinti Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2018 m. gegužės 29 d. įsakymu Nr. V-508, pakeitimą. Pagal atnaujintą tvarką nustatytos valstybės finansuojamos vietos profesinėse mokymo įstaigose ir organizuotas priėmimas nuo 2021 m.

2022 -12-22 priimtas Profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 2, 6, 7, 13, 14, 17, 18, 20, 23, 26, 28, 29, 32, 33, 35, 36, 38, 39 straipsnių pakeitimo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas XIV-1732.     Šio įstatymo 9, 18, 19 ir 20 straipsniai įsigaliojo 2024 m. sausio 1 d.    Įstatymo pakeitimu siekiama atnaujinti valstybės finansuojamų vietų planavimo ir skyrimo profesinėms mokykloms metodiką, kuri remtųsi regionų ir nacionalinio poreikio ateities prognozėmis. Supaprastinus profesinio mokymo planavimo modelį, nuo 2024 m. Vyriausybė dvejiems metams tvirtina preliminarų valstybės finansuojamų vietų skaičių pagal švietimo sritis ir šį skaičių pagal švietimo sritis Švietimo, mokslo ir sporto ministras kasmet paskirstys regionams. Taip kiekviena profesinės mokyklos taryba, atsižvelgdama į savo pajėgumus ir Švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintus kriterijus, susidarys planą, kiek ir į kokias vykdomas programas numato priimti mokinių.   Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 -11-29 įsakymu Nr. V- 1517 „Dėl Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijų patvirtinimo“ patirtinti Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijai.


Įteisinti (parengti / atnaujinti nuostatus, specifikacijas, priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktus) N.SIS, N.VIS, SVIS, PASIS, ADIS. Reorganizuoti VRIS ir įsteigti valstybės informacinės sistemą – Vidaus reikalų integracinę platformą.

Įgyvendinant priemonę:- atnaujinti SVIS nuostatai (2016-09-14 įsakymas Nr.1V-640), patvirtinti specifikacija (2018-01-02 įsakymas Nr. V1.0 1VN-1)  ir priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas (2018-02-15 įsakymas Nr. 1VN-8);- atnaujinti PASIS nuostatai (2017-07-05 įsakymas Nr. 1V-487),  parengta specifikacija (2019-07-02 įsakymas Nr. 1VL-806);- atnaujinti N.VIS (2021-11-03 LRV nutarimas Nr. 898), N. SIS (2021-10-06 įsakymas Nr. 1V-762)  nuostatai;- parengtas VRIP nuostatų projektas;- parengtas ADIS specifikacijos projektas pagal pokyčius SVIS nuostatuose (vidaus reikalų ministro 2022-08-17 įsakymas Nr. 1V-556);-atnaujinti N.SIS (2023-03-02 įsakymas Nr. 1V-105) nuostatai.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi pilnai nebaigtas N.SIS, N.VIS, PASIS, ADIS, VRIP įteisinimas.


Parengti ir patvirtinti tipinį kibernetinių incidentų valdymo planą.

Krašto apsaugos ministerijos 2023-10-16 įsakymu Nr. V-840 patvirtintas Tipinis kibernetinių incidentų valdymo ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūrose planas. Nustatytos tipinės procedūros, atliekamos valdant kibernetinius incidentus ryšių ir informacinėse sistemose, susijusiose su ypatingos svarbos informacine infrastruktūra.


Atnaujinti N.SIS, N.VIS, SVIS nuostatus. Reorganizavus VRIS parengti ir patvirtinti valstybės informacinės sistemos, Vidaus reikalų integracinės platformos, nuostatus.

Įgyvendinant priemonę: - atnaujinti SVIS  (2016-09-14 įsakymas Nr.1V-640), N.VIS (2021-11-03 LRV nutarimas Nr. 898) ir N.SIS nuostatai (2023-03-02 įsakymas Nr. 1V-105);- parengtas VRIP nuostatų projektas.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinti VRIP nuostatai.


Sudaryti Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelį, nurodant taikomas technologines platformas, duomenų grupes ir duomenų srautus).

Nuo 2018 m. rengiamas Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelio projektas. Atsižvelgiant į duomenų architektūros pokyčių spartą, informacinių išteklių duomenų architektūra tikslinama. Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelis nėra baigtas rengti.


Pažangos priemonių aprašuose nustatyti, kokių rezultatų Darnaus judumo fondas siekia ir / arba prie kokių rezultatų pasiekimo jis prisideda.

Susisiekimo ministro 2023-03-14 įsakymu Nr. 3-113 patvirtintas naujos redakcijos 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Susisiekimo ministerijos susisiekimo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 10-001-06-01-01 „Skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą transporto sektoriuje“ aprašas, kuriame yra įtvirtinti, su Darnaus judumo fondo apimtyje įgyvendinama veikla susiję, siekiami rezultatai, priskirti finansavimo šaltiniai, atsakingos institucijos. Apraše nurodomi rodikliai „Įsigyta barža“ (2024 m. I ketv.), „Įsigytas elektrinis kranas“ (2024 m. IV ketv.) ir „Įsigytas elektra varomas laivas stūmikas“ (2025 m. III ketv.), atsižvelgiant į Europos Komisijai pateiktą Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (EGADP) „Naujos kartos Lietuva“ pakeitimo pasiūlymą 2 komponento „Žalioji Lietuvos transformacija“ reformą „Judame neteršdami aplinkos“ papildyti nauja investicija – skatinti įsigyti netaršias vidaus vandenų transporto priemones. Šie projektai, kaip buvo suderinta su Europos Komisijos atstovais ir Finansų ministerija, bus finansuojami EGADP paskolos lėšomis įgyvendinant netaršių vidaus vandenų transporto priemonių įsigijimo skatinimo veiklą per Darnaus judumo fondą.


Kultūros ministerijos inicijuojamoje parengti kultūros paveldo apsaugos numatomo teisinio reguliavimo koncepcijoje kaip prioritetą nustatyti, jog kartu su dvaro sodyba saugomos teritorijos negalima dalinti dalimis, suformuojant atskirus sklypus prie pastatų.

Ministerija informavo, kad Lietuvos Respublikos specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 2, 16, 20, 21, 22, 24, 25, 28, 31, 35, 36, 37, 40, 42, 43, 46, 48, 49, 53, 60, 65, 66, 67, 73, 74, 75, 79, 80, 92, 93, 94, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 108, 124, 134, 139 straipsnių ir V skyriaus šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas, kuriame numatyta, kad draudžiama dvarų sodybų teritorijas ir jose esančius žemės sklypus padalyti ir (ar) atidalyti į du ar daugiau žemės sklypų. Projektas  suderintas su suinteresuotomis institucijomis ir  Vyriausybės 2024 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 317  yra pateiktas Seimui (TAR, 2024-05-09, Nr. 2024-08549) ir 2024-05-10 yra užregistruotas Seime Nr. XIVP-3761.


Pakeisti Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų pateikimo, naudojimo ir sprendimų derinimo taisykles.

2021 m. užbaigtas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas, kurio metu buvo įdiegtos integracinės sąsajos su Nekilnojamojo turto (NT) registru ir VĮ „Turto bankas“ vidinėmis turto valdymo bei finansų valdymo sistemomis, patobulintas sąnaudų pateikimo į VTIPS modulis, sukurta integracinė sąsaja, leidžianti kitoms valstybės institucijoms sąnaudas pateikti automatizuotu būdu. Atsižvelgiant į VTIPS atliktas modifikacijas, parengtos ir finansų ministro 2023-12-01 įsakymu Nr. 1K-392 patvirtintos naujos redakcijos Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų pateikimo, naudojimo ir sprendimų derinimo taisyklės. Taisyklių II skirsnyje nurodyta duomenų apie valstybės NT ir NT, įskaitant ir sąnaudas, pateikimo į VTIPS ir jų tvarkymo tvarka.


Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9.1 prioriteto „Investicijos į švietimą, profesinį mokymą, skirtos švietimo ir mokymo infrastruktūrai tobulinti, siekiant suteikti įgūdžių ir užtikrinti mokymosi visą gyvenimą galimybę“ ir 9.2 prioriteto „Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičiaus mažinimas ir mokyklos nebaigimo prevencija, lygių galimybių gauti geros kokybės ikimokyklinį, pradinį, pagrindinį ir vidurinį išsilavinimą, įskaitant grįžimui į švietimo ir mokymo procesą skirtus mokymosi būdus, tarp jų formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, užtikrinimas“ priemones ir veiklas: 1. Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo tobulinimas ir šiuolaikinių edukacinių erdvių kūrimas bendrojo ugdymo įstaigose.2. Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas.3. Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo tobulinimas, modernių ir saugių mokymosi erdvių kūrimas.4. Skaitmeninio ugdymo turinio kūrimas, vertinimas ir diegimas bei pritaikymas mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių.5.Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, įtraukties į švietimo sistemą didinimas.

Įgyvendinant Europos Sąjungos fondo lėšomis finansuojamą projektą „Įtraukiojo ugdymo galimybių plėtra“ buvo įsteigta 11,6 švietimo pagalbos specialistų etatų metodiniuose centruose ir 15,5 etato socialinių pedagogų pedagoginėse psichologinėse tarnybose. Europos Sąjungos struktūrinių fondų finansuojamo projekto „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ lėšomis buvo įsigyta priemonių mokykloms: 1 579 specialiosios mokymo ir techninės pagalbos priemonės ugdymui skirtos 285 bendrosios paskirties mokykloms, kurių bendrosiose klasėse mokosi didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai. Parengti metodiniai leidiniai autizmo spektro sutrikimą turinčių vaikų ugdymui ir jų socialinėms kompetencijoms ugdyti, skirti tėvams (4 vnt.), ikimokyklinio ugdymo įstaigų pedagogams (3 vnt.), bendrojo ugdymo pedagogams (4 vnt.).Įgyvendinant priemonės 5 punkte numatytą veiksmą "Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, įtraukties į švietimo sistemą didinimas" Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023-05-02 įsakymu Nr. V-615 patvirtintas Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašas. Patvirtinti  Finansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas, nefinansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas ir rezervinių mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 m. liepos 24 d. įsakymas Nr. V-992). Sudarytos sutartys su 15 savivaldybių ir įsteigtos 103 klasės, kuriose nuo  2023 m. rugsėjo mėn. pradėti ugdyti iki 3 didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai, ugdymo procese dalyvauja antras mokytojas, mokytojo padėjėjas.


Paskirti N.SIS, N.VIS, UR, IAŽR, ATPR, IBPS, VRPR, KTPR, KTPVR, HDR, SVIS, ARSIS, VRIP duomenų valdymo įgaliotinius.

Paskirti duomenų valdymo įgaliotiniai šiems informaciniams ištekliams:- Nacionalinei vizų informacinei sistemai (N.VIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Lietuvos nacionalinei Šengeno informacinei sistemai (N.SIS - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-27 įsakymas Nr. 5V-68;- Ieškomų asmenų, neatpažintų lavonų ir nežinomų bejėgių asmenų žinybiniui registrui (IAŽR) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-06 įsakymas Nr. 5V-63;- Habitoskopinių duomenų registrui (HDR) - Lietuvos policijos generalinio komisaro 2017-11-29 įsakymas Nr. 5-V-996;- Vidaus reikalų pareigūnų registrui (VRPR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Integruotai baudžiamojo proceso informacinei sistemai (IBPS) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-01-05 įsakymas Nr. 5V-4;- Užsieniečių registrui (UR) - vidaus reikalų ministro 2016-12-30 įsakymas Nr. 1V-962;- Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių registrui (KTPR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42; - Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių vairuotojų registrui (KTPVR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42;- Sertifikatų valdymo informacinei sistemai (SVIS) - Asmens dokumentų išrašymo centro prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2016-12-08 įsakymas Nr. 1-86; - Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemai (ARSIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-02 įsakymas Nr. 1V-778;- Administracinių nusižengimų registrui (ANR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas duomenų valdymo įgaliotinis Vidaus reikalų integracinei platformai (VRIP).


Išanalizuoti alternatyvas ir įgyvendinti bandomąją kultūros įstaigų duomenų kaupimo informacinę sistemą pagal Kultūros ministerijos poreikius; pateikti siūlymus ir rekomendacijas Lietuvos statistikos departamentui, kaip kokybiškai rinkti būtiną statistinę informaciją apie kultūros raidos procesus, kultūros prieinamumą, kultūros, meno ir kūrybingumo skatinimo paslaugas, produktus, investicijas Lietuvoje.

Ministerija informavo, kad 2023 m. sukūrus atnaujintą LKT IS 2.0 infrastruktūrą, 2024 m. I-II ketv. modernizuotoje LKT IS 2.0 paskelbti kvietimai teikti Strateginio finansavimo ir stipendijų kūrėjams paraiškas (iki tol minėtų programų paraiškos buvo surenkamos per įskiepį Kultūros tarybos svetainėje, todėl tokių paraiškų duomenys nebuvo archyvuojami ir prieinami pareiškėjams, buvo sudėtinga vykdyti šių paraiškų ir jų ataskaitų duomenų stebėseną). Taip pat sukurti 28 pradiniai kultūros srities rodikliai ir jų rinkinio aprašymai SAMS, rodikliai perduoti į VDV IS tolesnei integracijai ir duomenų mainų proceso įgyvendinimui su SAMS ir LKT IS. Pradėjus kultūros tarybos užsakymu sukurtų VDVIS smėliadėžių, kuriose skaičiuojami kultūros srities rodikliai, veiklą, susidurta su duomenų mainų tarp LKT IS ir VDVIS ir duomenų gavimo iš kai kurių jų šaltinių iššūkiais, kurie yra sprendžiami.


Modifikuoti PASIS, užtikrinant tinkamą jos veikimą.

Siekiant užtikrinti tinkamą duomenų kaupimą ir valdymą, priimtas sprendimas modifikuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (VIISP) paslaugų portalą į jį perkeliant Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) duomenis bei VIISP paslaugų portale išplečiant viešųjų ir administracinių paslaugų aprašymų kūrimo, duomenų tvarkymo ir analitikos funkcionalumus. 2023-12-20 PASIS turinys buvo perkeltas į VIISP, 2024-01-31 PASIS likviduota (2024-01-26 vidaus reikalų ministro įsakymas Nr. 1V-81).


Patikslinti teisės aktų (PASIS nuostatų arba (ir) viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo aprašymų tvarkos aprašą) nuostatas, kuriais būtų atnaujinami viešųjų paslaugų aprašymų teikimo reikalavimai atsižvelgiant į naują viešosios paslaugos sąvoką.

Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo aprašymų tvarkos aprašas nėra parengtas.


Nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), perkėlimas ir koncentravimas atskiruose sektoriuose, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys:nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), perkėlimo procedūrų įgyvendinimas.

Nuo 2020 m. vykdomas nustatytų nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus) elektroninių ryšio priemonių pagalba, perkėlimas į atskirus sektorius, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys. Dauguma nuteistųjų buvo perkelti į Vilniaus pataisos namus, tačiau tai sąlygojo laisvų vietų trūkumą sulaikytiesiems ir nuteistiesiems minėtoje įstaigoje. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta patalpų į kurias galėtų būti perkelti sukčiaujantys asmenys, priimtas papildomas teisinis reglamentavimas - Lietuvos kalėjimų tarnybos Apsaugos ir priežiūros instrukcija, kurioje nustatyta, kad sukčiaujantiems asmenims taikomi papildomi rėžimo reikalavimai su sustiprinta kontrole ir priežiūra.Nustačius asmenis, užsiimančiais sukčiavimais, jie perkeliami  į Vilniaus kalėjimą (esant laisvoms vietoms) arba taikoma sustiprinta kontrolė ir priežiūra asmens esamoje įstaigoje.


Teisės aktų projektų parengimas, kuriuose būtų aiškiai įvardytas mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų objektas ir patikslintas šių paslaugų kainų nustatymo reglamentavimas.

Įgyvendinant Sveikatos sistemos įstatymo 11 str. 2 d. 2 p. nuostatą, patikslinti mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų (patvirtintų sveikatos apsaugos ministro 1999-07-30 įsakymu Nr. 357 „Dėl Mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kainų nustatymo ir jų indeksavimo tvarkos bei šių paslaugų teikimo ir apmokėjimo tvarkos“ ir 1996-03-26 įsakymu Nr. 178 „Dėl Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, teikiamų asmens sveikatos priežiūros įstaigose, kainyno Nr. 11-96-2 patvirtinimo“) sąrašai (sveikatos apsaugos ministro 2024-07-31 įsakymas Nr. V-781, 2024-08-22 įsakymas Nr. V-834).Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 8, 11, 13 ir 76 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2790) ir Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 3, 13, 15(2), 15(3), 46 ir 52 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2791), kurių nuostatomis keičiamas mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų reglamentavimas. Siekiant sudaryti galimybę greičiau reaguoti į šių paslaugų poreikį, atsisakyta sveikatos apsaugos ministro tvirtinamo mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kaip perteklinio (nes visos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, neapmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšomis, yra mokamos). Teisės aktų pakeitimais sudarytos prielaidos leisti asmens sveikatos priežiūros įstaigoms (nurodytoms Sveikatos sistemos įstatymo 8 straipsnio 1 ir 2 d.) pačioms nustatyti šių paslaugų sąrašą ir kainas, kurios bus apskaičiuojamos taikant vienodus kainodaros principus pagal sveikatos apsaugos ministro patvirtintą kainų apskaičiavimo metodiką ir paslaugų teikimo tvarką, o nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūrą vykdys atitinkamų įstaigų ir įmonių dalyvio teises bei pareigas įgyvendinantis subjektas. Kitų įmonių ir įstaigų teikiamų mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašas ir kainos bus nustatomi šių įmonių ir įstaigų įstatuose nustatyta tvarka, o paslaugų teikimo ir nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūros tvarką nustatys sveikatos apsaugos ministras. Siekiant įsitikinti, ar naujas reglamentavimas tinkamai atliepia pacientų interesus, Sveikatos apsaugos ministerija atliks 3 metų nustatyto galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą.


Pateikti savivaldybėms ir valstybinėms mokykloms paaiškinimus dėl pareiginės algos koeficiento už veiklos sudėtingumą didinimo (nurodant, kad mokytojams pareiginės algos koeficientas dėl veiklos sudėtingumo, įvertinus veiklos sudėtingumo apimtį, turi būti didinamas už visą darbo laiko normą).

Ministerija 2024-08-20 raštu Nr. SR-2898 savivaldybių administracijų švietimo padalinių bei valstybinių mokyklų vadovams pateikė informaciją ir ministerijos nuomonę dėl teisės aktų nuostatų pasikeitimų, susijusių su mokytojų darbo krūvio sandaros ir pareiginės algos koeficientų didinimo dėl veiklos sudėtingumo.


Pakeisti aplinkos ministro 2009-04-22 įsakymą Nr. D1-210 „Dėl Vietovių, atitinkančių gamtinių buveinių apsaugai svarbių teritorijų atrankos kriterijus, sąrašo, skirto pateikti Europos Komisijai, patvirtinimo: įrašyti naujas  teritorijas ir (arba) esamas teritorijas papildyti trūkstamų buveinių tipų plotais

Aplinkos ministerija informavo, kad įgyvendinant priemonę priimtas Aplinkos ministro 2023 m. kovo 8 d. įsakymas Nr. D1-66 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2009 m. balandžio 22 d. įsakymo Nr. D1-210 „Dėl Vietovių, atitinkančių gamtinių buveinių apsaugai svarbių teritorijų atrankos kriterijus, sąrašo, skirto pateikti Europos Komisijai, patvirtinimo“ pakeitimo“. Europos Komisija informuota Aplinkos ministerijos 2023-04-27 raštu Nr. D8(E)-2524 „Dėl Europos Sąjungos teisės pažeidimo procedūros Nr. 2018/2059 Dėl direktyvos 92/43/EEB netinkamo taikymo“


Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų pradėti diegti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).

Ministerija informavo, kad teisinė bazė visų ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių įstaigų išoriniam vertinimui parengta- 2022 m. birželio 2 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-908 patvirtintas Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės išorinio vertinimo organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas bei parengta ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų įsivertinimo metodika. 2023 m. sausio 30 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-98 patvirtintos Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės įsivertinimo metodines rekomendacijos. Gavus finansavimą, bus pradėtas visų ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo įstaigų išorinis vertinimas.


Išgryninus bylų sudėtingumo vertinimo metodikos tobulinimo kryptį, nustatyti optimalų teismo (teisėjo) darbo krūvį, pakeisti teisės aktus ir pritaikyti Lietuvos teismų informacinę sistemą. (Teisėjų taryba)

Teisėjų taryba 2023-12-01 priėmė nutarimą Nr. 13P-173-(7.1.2.) „Dėl Apylinkės teismo teisėjo optimalaus darbo krūvio nustatymo metodikos patvirtinimo“, kuriuo patvirtino Apylinkės teismo teisėjo optimalaus darbo krūvio nustatymo metodiką (įsigaliojo 2023-12-08). Metodika skirta apylinkės teismo teisėjo darbo su bylomis krūviui apibrėžti, vertinant teismų sistemai pavestoms funkcijoms įgyvendinti reikalingų žmogiškųjų išteklių poreikį, ir sprendimams dėl optimalaus apylinkės teismo teisėjų skaičiaus nustatymo, darbo krūvio apylinkių teismuose tolygumo užtikrinimo planuoti bei priimti (2 punktas). Metodika apibrėžia apylinkės teismo teisėjo (kaip pareigybės) darbo su bylomis krūvio normą, t. y. kiek teisėjas galėtų išnagrinėti bylų, įvertinus jų sudėtingumą, darbo laiko, skirto jurisdikcinei veiklai, metu. Metodika kaip bandomasis projektas pradėta taikyti nuo 2023-12-01 Vilniaus m., Klaipėdos ir Marijampolės apylinkių teismuose, o likusiuose apylinkių teismuose pradėta taikyti nuo 2024-07-01. Nacionalinė teismų administracija, vykdydama minėtame nutarime priimtus sprendimus, parengė metodikos taikymui aktualią skaičiuoklę, ji buvo naudojama ir bandomojo projekto Vilniaus m., Klaipėdos ir Marijampolės apylinkių teismuose metu. Lietuvos teismų informacinės sistemos pritaikymas šių duomenų tvarkymui numatomas skyrus finansavimą įgyvendinant pažangos priemonėse numatytas veiklas. 2024 m. pab. – 2025 m. diskutuojama dėl poreikio peržiūrėti minėtos metodikos taikymo praktinius aspektus, spręsti ir dėl kitų teismų teisėjų optimalaus darbo krūvio nustatymo. Pažymėtina, kad minėtoje metodikoje yra nustatyta jai naudojama apylinkių teismuose nagrinėjamų bylų sudėtingumo vertinimo metodika. Tačiau toliau aktyviai diskutuojama su teismais dėl bylų skirstymo grupių sudarymo ir joms priskirtinų balų kituose teismuose. Planuojama atnaujintą bylų skirstymo sudėtingumo vertinimo sistemą visuose teismuose pradėti taikyti kartu su modernizuotos Lietuvos teismų informacinės sistemos veikimo pradžia.


Su ekonomikos ir inovacijų ir socialinės apsaugos ir darbo ministrais suderinus, švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu patvirtintas Asmens įgytų kompetencijų vertinimo tvarkos aprašas, kuriame atnaujintas ir išplėtotas asmens įvairiais būdais (neformaliojo mokymosi, savišvietos, darbo patirties) Lietuvoje ir užsienyje įgytų kompetencijų pripažinimas. Reglamentuotos pripažinimo procese dalyvaujančios institucijos ir jų funkcijos: Nacionalinė švietimo agentūra, kuri vykdytų centralizuotą teorijos užduočių testą ir valdytų elektroninį įrankį lietuvių kalbos (valstybinės) mokėjimui vertinti; Studijų kokybės ir vertinimo centras, kuris atliktų akademinį užsienyje įgytų profesinio mokymo sertifikatų pripažinimą; Sektoriniai praktinio mokymo centrai, kurie atliktų praktinių kompetencijų įvertinimą ir pripažinimą, rengtų ir atnaujintų kompetencijų vertinimo užduotis; Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras, kuris valdytų elektroninį įrankį informavimui apie galimybes pripažinti įvairiais būdais įgytas kompetencijas.

Vyriausybė 2024-06-12 priėmė   2012 m. vasario 29 d. nutarimo Nr. 212 „Dėl išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, pripažinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą (nutarimo Nr. 475 redakcija), kuriame nustatyta išsilavinimo ir kompetencijų akademinį pripažinimą vykdantys atsakingi subjektai, jų kompetencija, subjektai, turintys teisę kreiptis dėl kvalifikacijų pripažinimo, pateiktini dokumentai, jų priėmimo, apeliacijų teikimo ir nagrinėjimo tvarka.


Atnaujinti „Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių (išskyrus atsirandančius dėl išskirtinių gabumų) pedagoginiu, medicininiu ir socialiniu pedagoginiu aspektais įvertinimo ir specialiojo ugdymosi skyrimo tvarkos aprašą“.

Ministerija informavo, kad 2024-08-30 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. 928 patvirtintas  atnaujintas Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašas.


Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.4.1-ESFA-T-736 priemonės „Praktinių įgūdžių įgijimo rėmimas ir skatinimas“ projektą, kurio metu bus siekiama sektorinių praktinio mokymo centrų geresnio įveiklinimo. Bus sudarytos sąlygos asmenims, atvykstantiems į sektorinio praktinio mokymo centrą iš profesinio mokymo įstaigų, kurios neturi atitinkamo profilio sektorinio praktinio mokymo centro, gauti aukščiausios kokybės praktinio mokymo paslaugas: apmokamos tiesiogiai su projektu susijusios atvykstančių asmenų pavėžėjimo, maitinimo, apgyvendinimo išlaidos, tiesioginės išlaidos, susietos su praktinių užsiėmimų organizavimu.

Ministerija informavo, kad įgyvendinant „2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.4.1-ESFA-T-736 priemonės „Praktinių įgūdžių įgijimo rėmimas ir skatinimas“  veikloje „Asmenų, besimokančių formaliojo švietimo programose, praktinis mokymas" įgyvendinti sektorinių praktinio mokymo centrų įveiklinimo planai, sektoriniuose centruose kompetencijas įgijo 3441 mokinys, 1541 mokiniu daugiau nei buvo planuota.


Įdiegti skaitmenizuotus ekstremalios sveikatai situacijų parengties stebėsenos sprendimus.

ESSC įgyvendina Ekstremalių situacijų valdymo informacinės sistemos (toliau – ESVIS) Parengties ir prevencijos modulio (toliau – PP modulis) vystymo projektą, kuriame numatytas duomenų apie Įstaigų parengtį bei infrastruktūrą pateikimas. ESVIS PP modulyje turėsime nuolatinį duomenų surinkimą bei atnaujinimą apie Įstaigų infrastruktūrą, turimus / trūkstamus resursus, reikalingus užtikrinti tinkamą reagavimą įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos ar karinio konflikto atveju, ekstremaliųjų situacijų valdymui priskirtus žmogiškuosius išteklius ir jiems numatytas roles (bei kompetencijas) su nuosekliomis ir aiškiomis užduotimis. Tai yra duomenys, reikalingi žinoti tiek pačioms Įstaigoms, tiek sveikatos sektoriui bei turėti sisteminį vaizdą, sistemines problemas, spragas, subalansuoti skiriamus resursus. ESVIS PP modulyje bus diegiamas Įstaigų resursų klasifikatorius įvykiams, ekstremaliesiems įvykiams, krizėms ar ekstremaliosioms situacijoms valdyti. Toks klasifikatorius padės planuoti išteklius bei stebėti jų kiekius ir laikymo vietas Lietuvos mastu. ESSC siekdamas gerinti LNSS parengtį įvykiams, ekstremaliesiems įvykiams, krizėms ar ekstremaliosioms situacijoms, mobilizacijai ar karinio konflikto atvejui, Įsakyme sureglamentavo Saugios sveikatos priežiūros įstaigos indekso (toliau – Saugios SPĮ indeksas), kuris yra  tarptautinis dokumentas, rekomenduojamas Pasaulio Sveikatos Organizacijos, vertinimą ir įdiegė skaitmenizuotą klausimyną. Saugios SPĮ indeksas nustato asmens sveikatos priežiūros įstaigos (toliau – ASPĮ) pasirengimą veikti įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos ar karinio konflikto atveju ir parodo, kokia tikimybė sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiai įstaigai likti veiklia nelaimės atveju, atkreipiant dėmesį į šios ASPĮ aplinką ir teikiamas paslaugas. Saugios SPĮ indeksas bus nustatomas pildant skaitmenizuotą klausimyną, kuris yra priemonė, padėsianti ASPĮ pasitikrinti, ar jų ESVP veiksmingas, ar ASPĮ užtikrintų sveikatos paslaugų teikimą ekstremaliųjų situacijų metu, ar ASPĮ veiksmai būtų efektyvūs ir gerai koordinuoti, o kontroliuojančioms institucijoms (vidinėms ir išorinėms) leis stebėti ASPĮ pasirengimo reaguoti į įvykius, ekstremaliuosius įvykius, krizes ar ekstremaliąsias situacijas, mobilizaciją ar karinio konflikto atvejį eigą, teikti siūlymus, kaip tobulinti ESVP silpnąsias vietas, bei stebėti jų įgyvendinimą, nes šios vertinimo priemonės leidžia objektyviai nustatyti, kaip sukurtas ESVP veiks įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos ar karinio konflikto atveju.


Įvertinti galimų papildomų reguliacinių, skatinamųjų ar mokestinių priemonių būtinumą, kad būtų pasiekti Nacionalinėje klimato kaitos valdymo darbotvarkėje numatyti tikslai, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus.

2025 m. pirmą ketvirtį bus atliekamas Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytų priemonių vertinimas ir modeliavimas. Nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano atnaujinimo procesas prasidės 2026 metais ir atsižvelgiant į 2025 m. gautus priemonių vertinimo  ir modeliavimo rezultatus, bus vertinamas papildomų priemonių poreikis.


Atsižvelgiant į oficialiosios statistikos sistemos centralizavimo galimybių ir naudos vertinimo rezultatus, parengti teisės aktų projektus ir / arba jų pakeitimo projektus dėl oficialiosios statistikos sistemos tobulinimo ir pateikti Vyriausybei.

Įgyvendinant priemonę, • priimtas 2024-12-04 Vyriausybės nutarimas Nr. 1056 „Dėl Reglamento (ES) 2022/2379 įgyvendinimo“, kuriuo nustatytos kiekvienos už Reglamento (ES) 2022/2379 įgyvendinimą atsakingos įstaigos (Valstybės duomenų agentūros, Valstybės įmonės Žemės ūkio duomenų centras ir Lietuvos socialinių mokslų centro) vykdymo sritys. • Dėl netinkamo teisės akto iš Oficialiosios statistikos 2025 m. Programos I d. išbraukti šie tyrimai:               a)  Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos ir Valstybės duomenų agentūros atliekamas statistinis tyrimas „Nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos, gaisrų statistika“ (Informatikos ir ryšių  departamentas nebeliko Kita oficialiąją statistiką tvarkančia įstaiga);                b) Valstybės duomenų agentūros atliekamas statistinis tyrimas „Valdžios sektoriaus išlaidos būtinajai sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai.• Priimti nauji LRV nutarimai, reglamentuojantys turizmo, kultūros ir darbo statistikos rengimą:1) Vyriausybės 2024-08-21 nutarimas Nr. 688 „Dėl turizmo statistinių tyrimų atlikimo“.2) Vyriausybės 2024-09-25 nutarimas Nr. 806 „Dėl kultūros statistikos rengimo“.3) Vyriausybės 2024-10-09 nutarimas Nr. 848 „Dėl darbo statistikos“.


Suplanuota priemonė, užtikrinanti, kad valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniui sudaryti būtų naudojami visi ir galutiniai ataskaitinio laikotarpio Valstybinės mokesčių inspekcijos Mokesčių fondo apskaitos duomenys.

Valstybinė mokesčių inspekcija ne kartą yra teikusi pasiūlymą Finansų ministerijai keisti GPM sumokėjimo į biudžetą tvarką, suvienodinant išskaičiuoto GPM sumokėjimo į biudžetą terminą su mėnesinės GPM deklaracijos pateikimo terminu, taip pat kad šiam pasiūlymui, kaip pažymima VMI 2024-02-01 rašte Nr. RMA-673, dėl mažesnės administracinės naštos ir paprastesnės nustatytos prievolės įvykdymo tvarkos pritarė ir verslo atstovai. Aktualumą pabrėžė ir Audito komitetas (2024-06-10 neeilinio posėdžio protokolas Nr. 141-P-13), nurodydamas Finansų ministerijai įvertinti VMI siūlymą ir pateikti sprendimo variantus. Atsakydama Audito komitetui, Finansų ministerija nurodė, kad „minėtas siūlymas suvienodinti gyventojų pajamų mokesčio sumokėjimo ir šio mokesčio deklaracijos pateikimo terminus yra susijęs su per vieną mėnesį pasislenkančio mokėjimų grafiko sąlygojamais ženkliais vienkartiniais metinių pajamų iš gyventojų pajamų mokesčio pokyčiais pereinamuoju laikotarpiu, kurie turėtų didelį poveikį savivaldybių, kurių didžiąją pajamų dalį sudaro gyventojų pajamų mokestis, biudžetams. Atitinkamai, reikalingas papildomas laikas visiems galimiems keliamo terminų suvienodinimo tikslo įgyvendinimo variantams išnagrinėti“. Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas užsitęsė laike ir nėra aišku, kada bus priimti įstatymo pokyčiai susiję su GPM, priemonę laikome neįgyvendinta, tačiau ji išlieka aktuali.


Biudžeto planavimo sistemos pertvarkos kontekste planuojama peržiūrėti biudžeto programų struktūrą ir kiekvienam iš programos struktūrinių elementų nustatyti tinkamą vertinimo tvarką. Taigi bus peržiūrėtos ir institucijų einamųjų išlaidų, tame tarpe ir išlaidų prekėms ir paslaugoms, planavimo ir vertinimo procedūros.

Finansų ministro 2024 m. lapkričio 20 d. įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintos 3 biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo metodinės gairės (toliau – Gairės), kurios nustato lėšų planavimo principus, būdus ir metodus, kuriuos taiko valstybės biudžeto asignavimų valdytojai planuodami lėšas, reikalingas priemonės įgyvendinti ir jų stebėsenos rodikliams pasiekti, nustatytos tam tikrų išlaidų grupių planavimo rekomendacijos. Gairės taikomos planuojant visas valstybės biudžeto asignavimų valdytojo lėšas, įskaitant lėšas, skirtas prekėms ir paslaugoms įsigyti. Gairėmis vadovaujamasi rengiant Lietuvos Respublikos 2026–2028 metų ir vėlesnių metų biudžeto patvirtinimo įstatymų projektus.


Esant Uosto direkcijos kreipimuisi dėl Vyriausybės nutarimo dėl atitinkamų žemės plotų išbraukimo iš uosto rezervinių teritorijų sąrašo ir šių teritorijų naujų ribų nustatymo pakeitimo, inicijuoti teisės akto pakeitimą ir patvirtinimą per 6 mėn. terminą.

AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija kreipėsi į Susisiekimo ministeriją ir pateikė reikalingus dokumentus dėl Vyriausybės nutarimo keitimo. Susisiekimo ministerija įgyvendindama rekomendaciją parengė, suderino su suinteresuotomis institucijomis ir 2023-02-24 (t. y. per nustatytą terminą) pateikė Vyriausybei nutarimo projektą dėl atitinkamų žemės plotų išbraukimo iš uosto rezervinių teritorijų sąrašo (TAIS Nr. 23-145(2), tačiau Vyriausybė posėdyje jo nesvarstė ir grąžino Susisiekimo ministerijai. Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. lapkričio 3 d. nutarimo Nr. 822 „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas 2023-07-04 pakartotinai pateiktas suinteresuotoms institucijoms išvadoms gauti. Atsižvelgiant į suinteresuotų institucijų pastabas, atsirado poreikis Vyriausybės nutarimą išdėstyti nauja redakcija. Susisiekimo ministerija parengė ir 2024-03-18 pakartotinai pateikė suinteresuotoms institucijoms išvadoms gauti Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. lapkričio 3 d. nutarimo Nr. 822 „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, kuriuo nauja redakcija išdėstomas Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų, reikalingų Klaipėdos valstybiniam jūrų uostui plėsti, sąrašas, pagal kurį nustatytos uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribos.


Viešai paskelbti mokslo doktorantūrų vertinimo išvadas.

Ministerija informavo, kad, patvirtinus Mokslo doktorantūros nuostatų pakeitimus, Lietuvos mokslo taryba buvo įpareigota paskelbti vertinimo išvadas iki 2023-12-31. 2024 -01-23 Mokslo tarybos internetiniame puslapyje viešai paskelbtos 2020-2022 m. užbaigtų doktorantūros vertinimų išvados. Doktorantūroms, kurioms ekspertai pateikė siūlymus jas koreguoti, mokslo institucijos 2023 m. teikė veiklos tobulinimo planus, kuriuos Mokslo taryba įvertins ir užbaigus vertinimo procedūras, išvados taip pat bus paskelbtos viešai.


Parengti nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio projektą, apimantį koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę, ir jį pateikti Vyriausybei.

Vidaus reikalų ministerija 2024-11-22 pateikė Vyriausybei ir suinteresuotoms institucijoms Bandomojo tarpinstitucinio bendradarbiavimo modelio nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijai organizuoti projekto, vykdyto 2023-2024 m.  ataskaitą.  Remiantis ataskaitos išvadomis pateikti siūlymai, apimantys koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę. Siekiama sukurti veiksmingą integruotą nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo ir įgyvendinimo sistemą.


Atsižvelgiant į 1.3 papunkčio rezultatus, parengti pasiūlymus dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistemos reglamentavimo pakeitimo, aptarti su suinteresuotomis šalimis.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 26 d. nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika. Metodikoje atsisakyta 3 priedo (pažymos formos), kuris buvo skirtas teisės aktų projektų poveikio vertinimo rezultatams pateikti šiais poveikio vertinimo aspektais: atitinkamai sričiai, valstybės finansams, administracinei naštai. Informacija šiais aspektais bus dėstoma institucijų teikimo raštuose (2019 m.  ir 2022 m. Vyriausybės darbo reglamento pakeitimais buvo sustiprinti reikalavimai institucijų teikimo raštams, siekiant teisės aktų projektus pagrindžiančią informaciją ir duomenis apie projektų galimą poveikį pateikti viename dokumente), sudėliojamas poveikio aplinkai ir klimato kaitai vertinimo algoritmas, kuris atsižvelgiant į teisės aktų projektų pobūdį, numato vertinimo etapus nuo kokybinės iki kiekybinės analizės. Planuojama, kad Metodika bus keičiama dar kartą, atsižvelgiant į tai, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija,  įgyvendindama Teisėkūros pagrindų įstatymo pakeitimus ir stiprindama lygių galimybių visiems horizontaliojo principo įgyvendinimą, peržiūri Metodikos nuostatas dėl socialinei aplinkai ir lygioms galimybėms poveikio vertinimo aspekto sustiprinimo. Peržiūrą planuojama atlikti  iki 2024 m. IV ketv.


Prireikus patikslinti Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką ir (ar) kitus susijusius teisės aktus.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. vasario 26 d. nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika. Atsisakyta Metodikos 3 priedo (pažymos formos), kuris buvo skirtas teisės aktų projektų poveikio vertinimo rezultatams pateikti šiais poveikio vertinimo aspektais: atitinkamai sričiai, valstybės finansams, administracinei naštai. Informacija šiais aspektais bus dėstoma institucijų teikimo raštuose (2019 m.  ir 2022 m. Vyriausybės darbo reglamento pakeitimais buvo sustiprinti reikalavimai institucijų teikimo raštams, siekiant teisės aktų projektus pagrindžiančią informaciją ir duomenis apie projektų galimą poveikį pateikti viename dokumente), sudėliojamas poveikio aplinkai ir klimato kaitai vertinimo algoritmas, kuris atsižvelgiant į teisės aktų projektų pobūdį, numato vertinimo etapus nuo kokybinės iki kiekybinės analizės. Planuojama, kad Metodika bus keičiama dar kartą, atsižvelgiant į tai, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija,  įgyvendindama Teisėkūros pagrindų įstatymo pakeitimus ir stiprindama lygių galimybių visiems horizontaliojo principo įgyvendinimą, peržiūri Metodikos nuostatas dėl socialinei aplinkai ir lygioms galimybėms poveikio vertinimo aspekto sustiprinimo. Metodikos peržiūrą planuojama atlikti iki 2024 m. IV ketv.


Įgyvendinant visas priemones, skirtas 1 ir 2 rekomendacijoms įvykdyti, kiekvienu atveju nustatyti pasirinktas priemones ir būdus, sisteminti ir viešinti informaciją apie atliktų vertinimų, analizių rezultatus.

Vyriausybės kanceliarija informavo, kad Teisėkūros pagrindų įstatyme, Vyriausybės darbo reglamente ir Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodikoje reglamentuota, kad informacija, susijusi su galiojančio ir siūlomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimu turi būti skelbiama tiek Teisės aktų informacinėje sistemoje (TAIS), tiek ministerijų interneto svetainėse. Vertinimų ir analizių atlikimo tinkamam procesui užtikrinti:1. Parengtas Vyriausybės 2021–2024 metų teisėkūros planas, kuriam pritarta Vyriausybės 2021-03-31 pasitarime. Plane prie atrinktų galimo reikšmingesnio / didesnio poveikio teisės aktų projektų nurodomi suplanuoti viešųjų konsultacijų terminai. 2. Sudarytas galimo didesnio poveikio teisės aktų projektų sąrašas, kuriam pritarta Vyriausybės 2021-06-01 pasitarime.  Sąraše pateikiami į jį įtrauktų teisės aktų poveikio vertinimo ir viešųjų konsultacijų vykdymo terminai.3. 2022-11-09 Vyriausybės nutarimu Nr. 1110 papildytame Vyriausybės darbo reglamente įteisinti konsultacijų su visuomene proceso ir kokybės reikalavimai (nurodyti galimi konsultavimosi su visuomene būdai, prievolė apie konsultavimosi su visuomene pradžią ir eigą skelbti portalo „Mano vyriausybė“ interneto svetainėje „E. pilietis“, konsultavimąsi vykdyti atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos paskelbtas metodines rekomendacijas).Valstybės kontrolė kreipėsi į Vyriausybės kanceliariją, prašydama užtikrinti, kad, įgyvendinant 2.1 rekomendacijos (pertvarkyti poveikio vertinimo sistemą taip, kad būtų užtikrintas tinkamas numatomo teisinio reguliavimo galimų pasekmių asmenims ar jų grupėms, kuriems jis bus taikomas, ekonomikai, valstybės finansams, socialinei aplinkai, viešajam administravimui, korupcijos mastui, administracinei naštai ir kt. sritims įvertinimas ir vertinimo rezultatų bei juos pagrindžiančių duomenų pateikimas teisės aktą priimančiam subjektui) 2 priemonę (parengti pasiūlymus dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistemos reglamentavimo pakeitimo), būtų įvertinti audito ataskaitoje pateikti pastebėjimai: „Daugumoje ministerijų (9 iš 14) teisės akto projekto rengimo procesai neplanuojami ir nedokumentuojami, todėl nėra galimybės įsitikinti, ar numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimas buvo atliekamas, ir įvertinti, kaip jis atliktas, t. y. ar atliekant vadovautasi Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, kiek laiko buvo skirta poveikiui įvertinti ir kokioms sritims buvo planuota poveikį įvertinti, ar konsultuotasi su visuomene, kokios poveikio vertinimo procedūros ir kokius metodus taikant buvo atliktos.“2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą, atsižvelgiant į tai, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija,  peržiūri metodikos nuostatas dėl socialinei aplinkai ir lygioms galimybėms poveikio vertinimo aspekto sustiprinimo. Metodikos peržiūrą planuojama atlikti iki 2024 m. IV ketvirčio. Laukiame, numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistemos reglamentavimo pakeitimų, kuriais būtų užtikrintas tinkamas numatomo teisinio reguliavimo galimų pasekmių įvertinimas ir vertinimo rezultatų bei juos pagrindžiančių duomenų pateikimas teisės aktą priimančiam subjektui.


Įteisinti reikalavimą viešai skelbti mokslo doktorantūrų vertinimo išvadas.

Patikslintuose Mokslo doktorantūros nuostatuose ( 2022-12-23 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymas Nr. 2003), suderinus su Lietuvos mokslo taryba, nustatyta rekomendacija, kad doktorantūrų kokybės ir efektyvumo vertinimo išvadas Lietuvos mokslo taryba paskelbtų iki 2023 m. gruodžio 31 d.


Tyrimo metu identifikavus esminius trūkumus Centro apskaitos organizavime ir tvarkyme, atlikti Centro finansinį auditą.

VšĮ Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centras „Dainava“, vykdydamas Vidaus reikalų ministerijos įpareigojimą, atliko reikiamus pataisymus buhalterinėje apskaitoje, direktoriaus 2021-07-15 įsakymu Nr. A-52 patvirtino atnaujintą įstaigos apskaitos politiką, atnaujino sąskaitų planą bei Finansavimo sumų tvarkos aprašą. Centralizuotas vidaus audito skyrius pagal VšĮ „Dainava“ pateiktą informaciją įvertino, kad VšĮ „Dainava“ buhalterinę apskaitą tvarko pagal standartų reikalavimus. Ministerija, atsižvelgusi į tai, priėmė sprendimą, kad finansinio audito atlikimas nėra reikalingas ir tikslingas.


Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, reikalingus įtvirtinti papildomas alternatyvios vaiko globos formas šeimos aplinkoje, ypatingą dėmesį skiriant vyresniems nei 10 m. vaikams, vaikams su negalia, vaikams, turintiems elgesio problemų.

Priimtas  Lietuvos Respublikos  Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimo įstatymas, kuriame įtraukta nauja globos forma - nuolatiniai globotojai. Įstatyme numatyta, kad nuolatinis globotojas gali prižiūrėti likusį be tėvų globos vaiką, kuriam įstatymų nustatyta tvarka yra arba turi būti nustatyta nuolatinė globa (rūpyba), su kuriuo jis nėra susijęs giminystės ryšiais ir kuriam būdingas bent vienas iš šių požymių: turi nesėkmingos laikinosios priežiūros, globos (rūpybos) arba įvaikinimo patirties (globėjo nušalinimas, atleidimas, tėvų valdžios ribojimas įtėviams); turi sunkiai išgydomų ir (ar) nepagydomų raidos ir (ar) psichikos sutrikimų, negalių; piktnaudžiauja psichotropinėmis medžiagomis arba turi priklausomybių; turi funkcionavimo sunkumų (neadaptyvus elgesys, socialinis nusišalinimas, prisitaikymo mokykloje sunkumai ir mokyklos nelankymas, polinkis į savižudybę ir pan.); yra vyresnis kaip 10 metų; kartu su juo yra nepilnametis tėvas (motina); kartu su juo yra 2 ir daugiau jo broliai (seserys).  Pakeitimas įsigalios 2024 m. liepos 1 d. Įstatyme taip pat nustatyta, kad jeigu vaikas (-ai) perduotas (-i) prižiūrėti nuolatiniam globotojui, jam mokamo atlygio dydis yra ne mažesnis kaip 2 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžiai per mėnesį už faktiškai prižiūrimą vaiką, o jeigu nuolatinis globotojas prižiūri daugiau kaip vieną vaiką, atlygis jam didinamas už kiekvieną kitą vaiką ne mažiau kaip po 0,75 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžio per mėnesį.


Rengiant kvalifikacijos tobulinimo programas, mokymų temas susieti su praktine veikla. Ne mažiau 70 proc. kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, yra praktinio pobūdžio.

Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-05-21 įsakymu Nr. 5-V-409 "Dėl Lietuvos policijos generalinio komisaro 2020-02-04 įsakymo Nr. 5-V-102 ,,Dėl mokymo kokybės vertinimo standarto patvirtinimo“ pakeitimo" rekomendacijos priemonė įtraukta į Mokymo kokybės vertinimo standartą. Bendras praktinio pobūdžio kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, Policijos įstaigose 2023 m. yra 74 proc. Kvalifikacijos tobulinimo renginius organizuoja 3 įstaigos:Lietuvos policijos mokykla - praktinių kvalifikacijos tobulinimo renginių procentas - 74 proc.,Lietuvos policijos kriminalistinių tyrimų centras - 77 proc.,Kriminalinės žvalgybos mokymų centras - 72 proc.


Patobulinti Švietimo valdymo informacinę sistemą peržiūrėjus Pedagogų ir Studentų registrų teikiamų duomenų pagrįstumą ir jų panaudojimą vertinant mokslo ir studijų institucijas, užtikrinant, kad aukštosios mokyklos šiuos duomenis teiktų į registrus.

Ministerija informavo, kad siekiant, kad aukštosios mokyklos Studentų registrui pateiktų kuo daugiau švietimo stebėsenai aktualių duomenų, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos siūlymu Nacionalinė švietimo agentūra (NŠA) Studentų registre papildė privalomos suvesti informacijos laukų sąrašą.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatyta pagal duomenis iš valstybinių registrų atlikti studijų pasiekimų vertinimą. Tai tiesiogiai skatina aukštąsias mokyklas Pedagogų ir Studentų registrams teikti korektišką ir savalaikę informaciją.Studijų kokybės vertinimo centro prašymu buvo papildyta Studentų registro duomenų apimtis užsienio studentų atžvilgiu, konkrečiai apie aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus. Įvedus šiuos duomenis į eksploataciją nuo kitų metų ketinama stebėti Studentų registro duomenis ir aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus, tuo pačiu bus galima stebėti ar aukštosios mokyklos Studentų registrui pateikia užsienio studentų duomenis.Studijų kokybės vertinimo centras pradėjo diskusijas su NŠA dėl bendro projekto GovTech teikimo, siekiant sukurti interaktyvią, analitinę-informacinę aukštųjų mokyklų duomenų platformą. Duomenys iš valstybės registrų būtų naudojami ir išoriniam/vidiniam kokybės užtikrinimui bei vertinimui. Kaip numatyta Aukštųjų mokyklų išorinio vertinimo ir akreditavimo apraše (ŠMSM 2019 m. gruodžio 19 d. įsakymas Nr. V-1529), duomenys iš valstybinių registrų yra teikiami užsienio ekspertams aukštosios mokyklos veiklos vertinimo metu. Tai skatina aukštąsias mokyklas suvesti į registrus aktualią informaciją apie aukštąją mokyklą.


Siekiant užtikrinti Užimtumo tarnybai skirtų lėšų naudojimo pagrįstumą ir teisėtumą bei siekiant užkirsti kelią neteisingiems išmokų skyrimo atvejams, atlikti vidaus kontrolės procedūrų vidaus auditą, įvertinant galiojančių išmokų skyrimo, skaičiavimo ir apmokėjimo procedūrų tinkamumą.

Atlikta išmokų skaičiavimo, mokėjimų formavimo ir kontrolės praktinio proceso peržiūra ir įvertintas pakeitimų poreikis bei 2022 m. atliktas proceso vadybos auditas (2022-07-08 Nr. BT-1886 „KVS Vidaus audito ataskaita (Remiamasis įdarbinimas)“). Atsižvelgiant į gautas išvadas, buvo atnaujintas Kokybės vadybos sistemos Remiamojo įdarbinimo procesas, patvirtintas Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-10-14 dienos įsakymu Nr. V-317 „Dėl kokybės vadybos sistemos dokumentų patvirtinimo“, atliekant pakeitimus proceso apraše bei parengta papildoma išmokų skaičiavimo instrukcija, kuri buvo aptarta su užimtumo rėmimo specialistais.


Įgyvendinus projektus „Socialinės paramos prieinamumo didinimas“ ir „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“, užtikrinti socialinės paramos prieinamumą ir kompleksiškumą derinant  socialinės paramos formas tarpusavyje, atsižvelgiant  į asmens (šeimos) individualius poreikius.

Ministerija įvykdė viešąjį pirkimą – „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos (SPIS) elektroninių paslaugų sukūrimo ir modernizavimo paslaugų pirkimas“. 2021 m. pabaigoje pasirašyta sutartis. Projektas dar vykdomas,   planuojama visus rekomendacijose nurodytus funkcionalumus sukurti  iki 2024 m. gruodžio mėn.


Parengti periodinio privalomo pedagogų veiklos vertinimo tvarką.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija informavo, kad po diskusijų su socialiniais partneriais Švietimo, mokslo ir sporto ministerija nusprendė nebesiekti mokytojų karjeros modelio atnaujinimo. Nuspręsta įgyvendinti 2022-12-16 atnaujintos kolektyvinės sutarties su profesinėmis sąjungomis „Dėl 2017 m. lapkričio 22 d. Lietuvos švietimo ir mokslo šakos kolektyvinės sutarties pakeitimo“ 8.8 papunktį: „iki 2023 m. gruodžio 31 d. šalys paruošia mokytojų darbo apmokėjimo modelį, pagrįstą „bazinės pareiginės algos“ taikymu, susietą su mokytojų karjeros modeliu“. Dėl šios priežasties Vyriausybės programos nuostatų priemonių plano veiksmas nebus įgyvendinamas.


Priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos nuostatų pakeitimais (patvirtinti Vyriausybės 2019-04-28 nutarimu Nr. 378) ministerija įpareigota analizuoti valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokymo įstaigų finansinius rodiklius, ilgalaikio valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo ir naudojimo rizikas. Siekiant geresnės analizės, ministerijoje nuo 2024-07-01 įkurtas Analitikos skyrius, kuris atliks surinktų duomenų modeliavimą ir / arba informacijos analizę bei teiks pasiūlymus dėl ministrui pavestų valdymo sričių stebėsenos rodiklių.


Sukurti pedagogų veiklos vertinimo instrumentus.

Ministerija informavo, kad  2023 m. pavasarį diskusijoms pristatė Pedagogų karjeros modelį, kuriame buvo pasiūlytos ir nuostatos dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos. Sulaukus Pedagogų karjeros modeliui kritinių pastabų, su socialiniais partneriais sutarta tęsti diskusijas dėl pedagogų darbo sąlygų gerinimo, kas glaudžia siejasi ir su pedagogų veiklos vertinimu. Todėl nesant priimtų sprendimų dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos, pedagogų veiklos vertinimo instrumentų rengimo atsisakyta.


Tobulinti informacines sistemas, kuriant abipusį ryšį tarp Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos ir kitų negalios vertinime dalyvausiančių institucijų.

Seimui 2022-12-20 priėmus Lietuvos Respublikos neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo Nr. I-2044 pakeitimo įstatymą (Įstatymas), kuris įsigaliojo nuo 2024 m. sausio 1 d.   sudarytos sąlygos Asmens su negalia teisių apsaugos agentūrai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau - Agentūra)  įgyvendinti pagalbos koordinavimą. Numatoma, kad asmeniui atvykus dėl negalios nustatymo į Agentūrą, jam bus ne tik nustatyta negalia, bet ir įvertinti jo individualios pagalbos poreikiai. Informacija apie šiuos poreikius per SPIS bus perduodama automatiniu būdu paslaugų ir (ar) priemonių teikimą organizuojančioms įstaigoms (savivaldybės, Sodra, Užimtumo tarnyba, Techninės pagalbos neįgaliesiems centras prie SADM ir kt.). Taip pat bus stebima, kaip vyksta Agentūros nustatytų individualios pagalbos poreikių tenkinimas. Sukurtas pagalbos koordinavimo asmenims su negalia sprendimas I etapas, pradedant klausimynų pildymu ir baigiant pagalbos planų asmenims su negalia sudarymu, jų įgyvendinimu bei stebėsena.Vykdomas II SPIS modifikavimo etapas (sukurta ir testuojama galimybė UŽT, TPPC, Gestų vertimo centrui bei Agentūrai jungtis prie SPIS ir atlikti individualios pagalbos vertinimą bei sprendimų dėl pagalbos koordinavimo perdavimas). Lygiagrečiai pasirašomos Asmens duomenų tvarkymo sutartys su UŽT, TPPC, Gestų vertimo centru bei Agentūra.  Šiuo metu atliekamas pagalbos koordinavimo modulio diegimas į gamybinę aplinką.


Sisteminis tarnybinių automobilių valdymo ir naudojimo sistemos peržiūrėjimas. Naujos redakcijos Vyriausybės 1998 m. lapkričio 17 d. nutarimo „Dėl tarnybinių lengvųjų automobilių biudžetinėse įstaigose“ projekto priėmimas.

Siekiant centralizuotai užtikrinti valstybės biudžeto lėšų tarnybiniam transportui naudojimo racionalumą, Vyriausybė 2020-01-29 nutarimu Nr. 70 patvirtino 1998-11-17 nutarimo Nr. 1341 „Dėl tarnybinių lengvųjų automobilių biudžetinėse įstaigose“ pakeitimą, kuriuo įpareigojo ministerijas ir pavaldžias biudžetines įstaigas, iš joms skirtų asignavimų, tarnybiniuose administracinės paskirties automobiliuose įdiegti telemetrinius įrenginius, kurie duomenis apie jų naudojimą ir judėjimą perduotų Telemetrinės tarnybinių administracinės paskirties automobilių kontrolės informacinei sistemai (duomenų valdytojas – Turto valdymo ir ūkio departamentas). Įsigaliojus naujiems valstybės biudžeto planavimo principams, buvo suteikta daugiau diskrecijos laisvės asignavimų valdytojams patiems pasirinkti priemones ir būdus rezultatams pasiekti, todėl valstybės biudžeto lėšų planavimo reguliavimas automobiliams išlaikyti nutarimu Nr. 1341 tapo netikslingas ir pripažintas netekusiu galios (2024-08-28 Nr. 712). Vyriausybės 2024-08-28 nutarimu Nr. 711 patvirtintos naujos redakcijos Pavyzdinės tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo biudžetinėse įstaigose taisyklės (2009-05-27 Nr. 543), kurios nustato tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo, saugojimo, žymėjimo, techninės priežiūros, remonto, naudojimo kontrolės, ridos, degalų ir (ar) elektros ar kitos energijos apskaitos, netarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo tarnybos reikmėms bei darbo pareigoms tvarką ir biudžetinių įstaigų darbuotojų atsakomybę už taisyklių pažeidimą.


Įdiegti visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinę sistemą vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumui vertinti, siejant ją su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena.

Vykdant iš ES struktūrinių fondų lėšų finansuojamą projektą „Visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimas" įdiegta valstybės deleguotų visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimo poreikiams gerinti IT sprendimo priemonė, taikytina ir vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumui vertinti, siejant su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena (prieinama per Higienos instituto interneto svetainę  prieinamas https://svst.hi.lt).


Inicijuoti mokytojų kompetencijų tobulinimo programų, kuriose būtų  integruotos darnaus vystymosi, sveikos gyvensenos nuostatos,  rengimą / atnaujinimą  ir jų vykdymą Pedagogų rengimo centruose ir akredituotose švietimo įstaigose.

Nacionalinė kvalifikacijos tobulinimo programa pedagogams, skirta pasirengti įgyvendinti Gyvenimo įgūdžių programą, pradėta įgyvendinti Vilniaus universitete ir Vytauto Didžiojo universitete  nuo 2023 m. spalio mėn.


Vykdyti mokytojų mokymus, kuriuose dalyvautų ne mažiau kaip 3 000 mokytojų, skirtus pasiruošti mokyti pagal atnaujintas 3 pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrąsias programas.

Ministerija informavo, kad Nacionalinės švietimo agentūros kvalifikacijos tobulinimo programose kompetencijas kaip dirbti pagal atnaujintas priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas iki 2023-12-31 patobulino 5200 mokytojų.


Pavesti Neįgaliųjų reikalų departamentui prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos sukurti ir įdiegti Neįgaliųjų poreikiams nepritaikytų svarbiausių pastatų pritaikymo veiksmų planų įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą  ir vykdyti stebėseną.

Bendradarbiaujant su universalaus dizaino srities ekspertais iš Lietuvos, Latvijos, Estijos ir Danijos, informacinė sistema STASIS (www.stasis.lt) atnaujinta aktualiais metodiniais dokumentais, siekiant, kad vienoje vietoje (STASIS) būtų prieinama visa reikalinga informacija statinių prieinamumo tematika: straipsniai, tyrimai, mokomoji medžiaga ir gerosios praktikos pavyzdžiai. Tai leis efektyviai ruošti mokymo programas, rasti praktinius sprendimus ir užtikrinti geresnį aplinkos pritaikymą visiems visuomenės nariams, ypač žmonėms su negalia. Toks žinių kaupimas ir dalinimasis padės užtikrinti efektyvesnį universalaus dizaino principų taikymą kasdienėje praktikoje.Patvirtintas Statinių prieinamumo stebėsenos ir kontrolės informacinės sistemos STASIS (SPSKIS) techninis aprašymas (specifikacija), kuris įrašytas VSSA Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre 2024-12-20. SPSKIS identifikavimo kodas VSSA registrai.lt – 8144.Šiuo metu atliekamas VĮ Turto banko Excel dokumento formatu įvertintų objektų perkėlimas (duomenis importuojant), kuris leis VĮ Turto banko pateiktus duomenis, sukelti į STASIS informacinę sistemą. VĮ Turto banko atliktų pastatų vertinimo rezultatai ženkliai papildys STASIS įvertintų objektų sąrašą. Planuojama duomenų importavimo pabaiga numatoma iki 2025 m. II ketv.Sukurta STASIS API (integracinė sąsaja), leidžianti perduoti Stasis duomenų perdavimą trečiosiomis šalimis. Remiantis šia sąsaja derinamas duomenų perdavimas iš Nacionalinės švietimo agentūros sistemos ŠVIS į Asmens su negalia teisių apsaugos agentūros informacinę sistemą STASIS. Integracinės sąsajos testavimo darbų pabaiga numatoma iki 2025 II ketv. pabaigos, o duomenų perdavimo pradžia iki 2025 m. III ketv. pabaigos.Sukurta elektroninė mokymų programa, kuri bus įkelta į STASIS informacinėje sistemoje integruotą E-mokymų platformą su inovatyviu ir pažangiu bendrinamo turinio objekto nuorodos modeliu SCORM. E-mokymų platformos baigiami programavimo darbai dar vyksta, planuojama juos pabaigti iki 2025 m. II ketv. pabaigos. Elektroninių mokymų programa skirta suteikti žinių apie fizinės infrastruktūros prieinamumą specialistams, dirbantiems statinių projektavimo, teritorijų planavimo, projektų ekspertizės srityse, statinių priėmimo komisijų nariams, fizinės aplinkos dizaino ir urbanistikos specialistams bei savivaldybių darbuotojams, atsakingiems už sveikatos, socialinių reikalų, švietimo, kultūros, sporto ir susisiekimo sritis. Asmens su negalia teisių apsaugos agentūra, remiantis gautais STASIS tyrimo rezultatais, parengė rekomendacijas savivaldybėms dėl fizinės aplinkos prieinamumo užtikrinimo ir iki 2025 m. II ketv. išsiųs jas savivaldybėms. 2025 m. sausio mėn. STASIS sistemoje pastatų, apie kurių prieinamumą įstaigos pateikė duomenis STASIS buvo 2847 (2024 m. sausio 7 d. tokių duomenų buvo pateikta 164), tačiau remiantis Asmens su negalia teisių apsaugos agentūros atlikto tyrimo duomenimis – dauguma vertintų statinių neatitinka minimalių prieinamumo reikalavimų (apie 80 proc.). Šiuo metu yra užbaiginėjamas tyrimo rezultatų apibendrinimas ir raštu bus išsiųstas Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerijai. Priemonės stebėsena tęsiama, kol Aplinkos ministerija parengs neįgaliųjų poreikiams nepritaikytų svarbiausių pastatų pritaikymo veiksmų planą ir bus pradėta jo įgyvendinimo stebėsena.