Jonavos r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą 25,42 kv. m pastatą-garažą (unikalus numeris 4696-7000-1014:0008) panaudos teise naudoja savivaldybės biudžetinė įstaiga Jonavos r. švietimo pagalbos tarnyba savarankiškųjų savivaldybės funkcijų įgyvendinimui. Panaudos sutartis 2021-07-29 įregistruota Nekilnojamojo turto registre. Savivaldybės patikėjimo teise valdomą negyvenamąją patalpą – gaisrinę ( unikalus Nr. 4697-6003-6021:0002) su jai priskirtais garažais (unikalūs Nr. 4697-6003-6032 ir  4697-6003-6032) panaudos teise naudoja Jonavos r. priešgaisrinė tarnyba. Panaudos sutartis 2021-05-11 įregistruota Nekilnojamojo turto registre.


Šiuo metu dokumentuose, kuriuose apibrėžiamas projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimas, aiškiai nustatyti įvairių projekte dalyvaujančių subjektų vaidmenys ir atsakomybė.Siekiant susisteminti šią informaciją ir paaiškinti už sprendimų priėmimą atsakingus subjektus, tikslinga parengti „Rail Baltica“ projekto sprendimų priėmimo matricą.Siektinas rezultatas: „Rail Baltica“ projekto sprendimų priėmimo matrica.

Globalaus projekto sprendimų priėmimo matrica, įskaitant, kas ir kada gali priimti sprendimus, susijusius su globalaus projekto laiko grafiku ir biudžetu yra parengta. Remiantis įmonės „RB Rail AS“ stebėtojų tarybos sprendimu, priimtu 2021 m. balandžio 15 d., rekomendacija dėl sprendimų priėmimo matricos įgyvendinimo yra laikoma įvykdyta.


Sukurti pastatų prieinamumo asmenims su negalia vertinimo sistemą ir jos pagrindu atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo vertinimą.

Asmens su negalia teisių apsaugos agentūra prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau  - ANTA)  Aplinkos minuisterijai 2024 m. balandžio 23 d. pristatė atliktą valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo įsivertinimo tyrimą. Sutarta, kad ANTA parnegia oficialų raštą ir pateikia atliktų tyrimų rezultatus. Juos pateikus,  bus pradėti rengti asmenų su negalia poreikiams nepritaikytų svarbiausių pastatų veiksmų planai. Priemonę planuojama įgyvendinti iki 2025-12-31.


Įvertinti  Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą ir savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar neperduotas savivaldybės nuosavybėn.

Audito metu teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto objektų. Atsižvelgiant į Turto nurašymo ir vertės nustatymo komisijos siūlymą (2023-01-10 protokolas Nr. A6-10), vadovaujantis Klaipėdos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2023-01-11 įsakymu Nr. AV-95, 4 nekilnojamojo turto objektai įtraukti į buhalterinės apskaitos registrus: 21/25 dalis pastato-Ūkinio pastato (unikalus numeris 5592-5003-0025, Dvylių g. 5, Pėžaičiu k., Veiviržėnų sen., 81,84 Eur verte) ir Dargužių k., Kretingalės sen. esantys pastatas-Dirbtuvės (unikalus numeris 5597-2005-4111, 72,49 Eur verte), pastatas-Įstaiga (unikalus numeris 5597-2005-4066, 577,97 Eur verte), pastatas-Sandėlis (unikalus numeris 5597-2005- 4099, 88,11 Eur verte), nurodant turto finansavimo šaltinį – valstybės biudžeto lėšas. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-29 nutarimu Nr. 704 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo ir perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise“ pastatas-tvartas, esantis Lašupio g. 4, Doviluose (unikalus Nr. 5593-5002-7024, 126 kv. m), perduotas VĮ Turto bankui 2022-07-20 turto perdavimo-priėmimo aktu Nr. TP14-120.


Inicijuoti teisės aktų projektų, susijusių su valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros atkūrimo, priežiūros ir plėtros  tvaraus finansavimo modeliu, parengimą.

Susisiekimo ministerija rengia teisės akto projektą susijusį su Kelių fondo įkūrimu bei lydinčiuosius teisės aktų projektus.


VMVT valstybinės kontrolės rezultatyvumo rodiklius papildyti rodikliais orientuotais į:-pasikartojančių pažeidimų tendencijos (siekiant perspektyvinio mažėjimo) stebėseną;-grubių pažeidimų (kai priimtas sprendimas dėl ūkio subjekto veiklos uždraudimo arba per vienus metus pakartotinai priimtas sprendimas dėl ūkio subjekto veiklos sustabdymo) mažėjimą.


Peržiūrėti ir atnaujinti Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą.

Šiaulių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 7 NT objektų, kurių nuomos sutarties pratęsimas buvo neįregistruotas Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje. Savivaldybė 2021-02-02 informavo, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie Šiaulių rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomą Valstybės nekilnojamąjį turtą, esantį Strazdų k. 3, Šiaulių r. (unikalūs Nr. 9198-3019-4019; 9198-3019-4028; 9198-3019-4040; 9198-3019-4051; 9198-3019-4062 ; 9198-3019-4073; 9198-3019-4030) peržiūrėti ir atnaujinti.


2020 m. Inventorizacijos metu nurodyti faktinę turto būklę ir ją fiksuoti inventorizavimo aprašuose

Savivaldybė valdė 1 NT objektą (27 kv. m ūkinės paskirties pastatą, Vilniaus g. 20, Joniškėlio m., unikalus Nr. 6796-2001-6032), kuris buvo sunykęs, tačiau nuvertėjimo požymiai 2019 m. inventorizacijos aprašuose nebuvo fiksuoti. 2021-02-05 savivaldybės pateiktais duomenimis, 2020 m. inventorizacijos aprašuose informacija apie NT objekto būklę buvo užfiksuota.


Įvertinus Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą,   savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar ne perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Savivaldybė patikėjimo teise valdė 10 valstybės NT objektų, kurie nebuvo registruoti savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. Atlikus rekomendacijos įgyvendinimo priemonėje nustatytus veiksmus:- 8 NT objektai (6 NT vienetai (butai), adresu M. Valančiaus g. 12, Prienai (unikalūs Nr. 6992-9000-5016 :0008, 6992-9000-5016 :0009,  6992-9000-5016 :0010, 6992-9000-5016 :0011, 6992-9000-5016 :0012, 6992-9000-5016 :0013, 6992-0000-8010), gamybinis pastatas adresu Kauno g. 2A. Prienai (unikalus Nr. 6992-0000-8010) ir ūkinis pastatas, adresu Dvylikių g. 4, Pakuonis, Prienų r. (unikalus Nr. 6900-3004-6016)) išregistruoti iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės;- 2 NT objektai (koplyčia, esanti Vilniaus g. 26, Jiezno m., Prienų r. (unikalus Nr. 6980-0000-1012) ir dalis ūkio paskirties pastato, esančio Maironio g. 4, Jiezno m., Prienų r. (unikalus Nr. 6996-2003-7026)) įregistruoti savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose (ilgalaikio turto apskaitos kortelės Nr. 7000011783 ir 7000012133).


Atlikti portalo „Mano vyriausybė“ pakeitimus ir užtikrinti metodinę pagalbą, siekiant, kad Vyriausybės valdymo srities įstaigų interneto svetainės portale „Mano vyriausybė“ būtų pritaikytos asmenims su negalia.

Komitetas 2021 m. atliko portalo „Mano vyriausybė“ atitikimo prieinamumo reikalavimams vertinimą ir testavimą. Vertinimo metu buvo nustatyti portalo trūkumai. Visi vertinimo metu nustatyti trūkumai pašalinti, atliekant portalo modifikavimo darbus. Įstaigų darbuotojai, tvarkantys įstaigų turinį portale, informuoti apie turinio tvarkymo galimybes, siekiant, kad įstaigos skelbiama informacija atitiktų nustatytus prieinamumo reikalavimus. Tokiu būdu 2021 m. buvo užtikrintas portalo „Mano vyriausybė“ atitikimas prieinamumo reikalavimams.


Parengti Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo, patvirtinto švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. kovo 1 d. įsakymu Nr. V-186, pakeitimus, aiškiau reglamentuojant darbo krūvio nustatymo principus, kai nustatoma didesnė ar mažesnė nei viso darbo krūvio (1 512 val.) metinė valandų norma.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2021 m. liepos 9 d. raštu Nr. SR-2932 „Dėl mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo pakeitimo projekto“ Lietuvos savivaldybių asociacijai, Lietuvos mokyklų vadovų asociacijai, Lietuvos ikimokyklinio ugdymo įstaigų vadovų asociacijai, Lietuvos pradinio ugdymo mokyklų vadovų asociacijai, Lietuvos progimnazijų asociacijai, Lietuvos pagrindinių mokyklų asociacijai, Lietuvos gimnazijų asociacijai, Lietuvos profesinio mokymo įstaigų asociacijai, švietimo profesinėms sąjungoms buvo pateikusi  derinti Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymo „Dėl  švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. kovo 1 d. įsakymo Nr. V-186 „Dėl Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą (toliau – Įsakymo projektas), kuriame buvo siūloma, nustatant mokytojo darbo krūvį, valandų, susijusių su profesiniu tobulėjimu ir veikla mokyklos bendruomenėje skaičių nustatyti pagal kontaktinių valandų ir valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti, vadovauti klasei (grupei) skaičių (t. y., nustatyti intervalą, kiek procentų turėtų sudaryti valandos, susijusios su profesiniu tobulėjimu ir veikla mokyklos bendruomenėje, nuo kontaktinių valandų ir valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti, vadovauti klasei (grupei)). Derinimo metu buvo pateikta pastabų bei išreikšta abejonių dėl teikiamo Įsakymo projekto tikslingumo. Projektui iš esmės nepritarė kai kurios profsąjungos, todėl keitimo atsisakyta.


Priėmus Notariato įstatymo pakeitimus, susijusius su notarinių veiksmų atlikimu nuotoliniu būdu, priimti įgyvendinamuosius teisės aktus.

TM informavo, kad  Notariato įstatymo pakeitimams, susijusiems su notarinių veiksmų atlikimu nuotoliniu būdu, įgyvendinti buvo priimtas teisingumo ministro įsakymas (2021 m. gruodžio 20 d. įsakymas Nr. 1R-434 „Dėl teisingumo ministro 2004 m. gegužės 17 d. įsakymo Nr. 1R-119 „Dėl reikalavimų, keliamų notarų biurams ir notarų darbo laikui, patvirtinimo“ pakeitimo“.


Sukurti metodines rekomendacijas, kaip praktiškai planuoti, kurti ar diegti ir stebėti DI sprendimus (įskaitant duomenų valdymo procesus per visą DI sprendimo gyvavimo ciklą).


Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę, kuri įvertintų galimus papildomus finansavimo šaltinius (Rezerviniam fondui papildyti) ir pasiūlytų optimizuotą finansavimo modelį bei jo peržiūros tvarką.

2021-10-20 Ministro Pirmininko potvarkiu Nr.180 sudaryta darbo grupė, kuriai iki 2022-12-30 pavesta parengti pasiūlymus dėl papildomų Rezervinio (stabilizavimo) fondo pajamų šaltinių ir optimizuoto giluminio radioaktyviųjų atliekų atliekyno įrengimo projekto finansavimo modelio bei jo peržiūros.


Remiantis ITIL ar kitomis gerosiomis praktikomis, dokumentuoti problemų valdymo procesą Promapp sistemoje.

Registrų centras parengė, patvirtino ir 2022-06-20 "Promapp" sistemoje dokumentavo problemų valdymo procesą "Valdyti IT problemas".


Sukurti skaitmeninę konsultantų kvalifikacijos vertinimo ir kėlimo platformą.

Užimtumo tarnyba informavo, kad pagal Mokymų platformos informacinės sistemos kūrimo, diegimo, palaikymo ir vystymo paslaugų viešojo pirkimo – pardavimo sutartį, 2022-05-17 Nr. US22-90), Mokymų platformos informacinės sistemos kūrimo ir diegimo darbai atlikti (Įvykdymo ataskaita 2022-12-20 Nr. US22-314)


Bus suburta darbo grupė, kuri, atsižvelgdama į LR Valstybės Kontrolės atsiųstas rekomendacijas, peržiūrės ir atnaujins darbo apmokėjimo tvarką ir mokytojų darbo krūvio paskirstymo lentelę.

Vilniaus „Sietuvos“ progimnazijos direktoriaus 2020-08-24 įsakymu Nr. V-45 patvirtintas Vilniaus „Sietuvos“ progimnazijos mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo programas, darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašas. Apraše nustatytas veiklų sąrašas, valandų bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai, patikslinta mokytojų darbo krūvio paskirstymo lentelė.


Įvertinus Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą,   savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar neperduotas savivaldybės nuosavybėn.

Kėdainių r. sav. 2021 m. IV ketvirtį iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės išregistravo savivaldybės patikėjimo teise valdomą 119,65 kv. gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto objektą – gyvenamąjį namą (unikalus Nr. 5393-0016-6014) ir inžinerinius statinius (unikalus Nr. 5393-0016-6025), esančius Jubiliejaus g. 3, Kėdainių m., kurių savivaldybės įstaigos ir/ar institucijos nevaldė ir nenaudojo savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms vykdyti ir buvo sunaikinti.


„Rail Baltica“ įgyvendinančiųjų institucijų funkcijų ir atsakomybės pasiskirstymas projektų viešųjų pirkimų srityje nustatytas Susitarime dėl projekto „Rail Baltic“/„Rail Baltica“ sutarčių sudarymo schemos.Kilus ginčui tarp skirtingų projektą įgyvendinančių institucijų dėl joms priskirtinos funkcijos, sprendimą turėtų priimti gavėjai, atsakingi už tinkamą projekto įgyvendinimą.Dėl šios priežasties tikslinga inicijuoti paramos gavėjams skirto formato (Vykdomojo komiteto), kuris būtų atsakingas už sprendimus, susijusius su projekto įgyvendinimu, įskaitant įgyvendinančiųjų institucijų funkcijų pasiskirstymą projektų viešųjų pirkimų srityje, sukūrimą.Siektinas rezultatas: Sukurti specialią paramos gavėjų formatą (Vykdomąjį komitetą) pagrindiniams sprendimams, susijusiems su projekto įgyvendinimu, priimti.

Per projektui skirtą tarpinstitucinę pirkimų darbo grupę (angl. Procurement Reference Group) buvo baigtas derinti bendradarbiavimo susitarimas dėl bendrųjų projekto "Rail Baltica" pirkimams skirtų standartų ir gairių bei jų taikymo (angl. Agreement on Common Procurement Standards and Guidelines), kuris buvo pasirašytas 2020 m. birželio 10 d.Reikšmingi nukrypimai ar sprendimai dėl projektą įgyvendinančių institucijų funkcijų viešuosiuose pirkimuose galėtų būti sprendžiami pagal sprendimų priėmimo matricą ir sprendimų priėmimo atsakomybių pasidalinimą. Pažymėtina, kad įvykus galimam projekto įgyvendinimo atsakomybių perskirstymui, kartu gali būti peržiūrimos ir viešųjų pirkimų vykdymo funkcijos.


Telšių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 1 valstybės NT objektą, ūkio paskirties pastatą Karaliaus Mindaugo g.  3, Telšiuose (unikalus Nr. 7895-7002-9031), kuris nebuvo registruotas savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. 2021-03-01 savivaldybė pateikė informaciją, kad NT objektas apskaitytas savivaldybės administracijos buhalterinės apskaitos registruose. Priemonė įgyvendinta, stebėsena baigiama.


Buhalterinės apskaitos registruose patikslinti nekilnojamojo turto duomenis.

Joniškio r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl patikėjimo teise valdytų 37/371 dalių administracinės paskirties pastato, esančio Žemaičių g. 8, Joniškyje, apskaitos. Minėtas nekilnojamojo turto objektas 2020-08-31 priėmimo-perdavimo aktu Nr. 20-A6-21 buvo perduotas VĮ Turto bankui ir šiuo pagrindu 2020-08-31 išregistruotas iš administracijos buhalterinės apskaitos registrų.


Patikslinti aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodiką, įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį (-ius).

Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodika (patvirtinta Užimtumo direktoriaus 2020-09-07 įsakymu "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo", V-353)  atnaujinta, įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį. (patvirtinta UŽT direktoriaus 2022 m. gruodžio 23 d. įsakymu V-390 "Dėl užimtumo tarnybos prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 7 d. įsakymo Nr. V-353 "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo" pakeitimo).


Parengti ir patvirtinti patalpų būklės vertinimo tvarką.


Turto apskaitos registruose patikslinti informaciją apie patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, nurodant valdomą dalį ir  plotą.

Kauno m. savivaldybės administracija buhalterinės apskaitos registruose patikslino informaciją apie 10 patikėjimo teise valdomus valstybės nekilnojamojo turto objektus: unikalus Nr. 1993-3025-6034 (13,64 kv. m), 1993-3025-6045 (19,75 kv. m), 1993-3029-9011:0009 (42,62 kv. m), 1993-3029-9011:0002 (60,09 kv. m), 1992-0003-2044 (3,50 kv. m), 1990-5007-0038 (17,67 kv. m), 1990-0012-0112 (31,53 kv. m), 1990-6000-9045 (9,00 kv. m), 1992-5005-3057 (5,28 kv. m), 1993-3027-5040 (36,80 kv. m.)) turto apskaitos kortelėse (Nr. 101830, 101831, 210640, 210641, 209396, 102862, 209757, 209701, 208610) nurodant valdomą turto dalį ir plotą; ūkinis pastatas (unikalus Nr. 1992-3004-3026) išregistruotas Nekilnojamojo turto registre (apskaitoje nebuvo registruotas), iš apskaitos registrų išbraukti 2022-02-10 parduotas ūkinis pastatas (unikalus Nr. 1992-9023-7032) ir palėpė (unikalus Nr. 4400-4388-0902:9826), kuri vadovaujantis Vyriausybės 2019-01-09 nutarimu Nr.16 perduota VĮ Turto bankui (2019- 03-07 priėmimo ir perdavimo aktu Nr.A6-54(15.35-21)/60-9-44).


Vykdyti kasmetinę VSSA IT paslaugų gavėjų (esamų ir konsoliduojamų) apklausą dėl DI skaičiavimo pajėgumų poreikių.


Bus papildytas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas nuostata, kad savivaldybių tvirtinamose mokymo lėšų paskirstymo tvarkose turi būti nustatyti mokymo lėšų paskirstymo švietimo įstaigoms principai (kriterijai).

Vyriausybės 2021-08-18 nutarimu Nr. 674 pakeistas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (pakeitimai įsigalioja nuo 2021-09-01). Aprašo 13 p. papildytas nuostata, rekomenduojančia savivaldybių tvirtinamuose mokymo lėšų, skiriamų aprašo 12 p. nurodytoms ugdymo reikmėms tenkinti, paskirstymo tvarkų aprašuose nustatyti šių lėšų paskirstymo švietimo įstaigoms kriterijus, o aprašo 19 p. nurodytais atvejais – ir jų perskirstymo tarp švietimo įstaigų per mokslo metus terminus.


Bus peržiūrėtas nuostatų, reglamentuojančių reikalavimus, nustatančius mokykloms pareigą skirti lėšas atitinkamoms reikmėms laikantis nustatytų dydžių (40 ir 80 proc.), tikslingumas ir atitinkamai pakeistas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas.

Vyriausybės 2018-07-11 nutarimu Nr. 679  patvirtinto Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo 15 p. buvo nustatytas reikalavimas, kad mokyklos gautas lėšas turi paskirstyti atitinkamiems tikslams (vadovėliams įsigyti, kvalifikacijai kelti ir t.t.)  nustatytų procentų ribose (40 ar 80 proc.). Audito rezultatai parodė, kad praktikoje mokyklos lėšas naudoja pagal poreikį, taip ne visada laikydamosi nustatytų apribojimų, o jų laikymosi nėra įpareigotos kontroliuoti nei ministerija, nei savivaldybės.  Atlikusi 2019 m. mokymo lėšų naudojimo analizę Švietimo sporto ir mokslo ministerija nustatė, kad vadovėliams įsigyti panaudota 76-293 proc., kvalifikacijai tobulinti - 48-130 proc. (šioms reikmėms turėjo būti skirta ne mažiau kaip 80 proc.), informacinėms ir komunikacinėms technologijoms – 46-287 proc. (turėjo būti skirta ne mažiau kaip 40 proc.). Apsvarsčius Apraše nustatyto reikalavimo tikslingumą, ministerija priėmė sprendimą jo atsisakyti (Aprašo 15 p. neteko galios Vyriausybės 2020-11-11 nutarimu Nr. 1264).


Per 2020 m. rugsėjo mėn., agentūra revizuos, esant poreikiui atitinkamose dalyse panaikins visus agentūros  priimtus sprendimus (įsakymus) suteikti valstybės paramą savivaldybėms, sumokant kiekvieno mėnesio kredito ir palūkanų įmokas už jų nuosavybės teise valdomas gyvenamąsias patalpas daugiabučiame name, ir išdėstys mokėjimo įsakymus nauja redakcija.

Sukurtos priemonės nedavė rezultato, nes ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai neužregistruoti apskaitoje. Ar įsipareigojimai bus inventorizuoti ir užregistruoti teisingai, stebėsime atlikdami Aplinkos ministerijai (audite už 2020 m.) teiktos rekomendacijos “siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Aplinkos ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, ištirti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka“ įgyvendinimo priežiūrą.


VšĮ Būsto energijos taupymo agentūra per 2020 m. spalio mėn. įstaigos vadovo administraciniu aktu nustatys tvarką, kuria vadovaujantis, etapais bus revizuojami ir vykdomi  mokėtinų sumų  mokėjimai pagal kas mėnesį leidžiamą įsakymą.


Neteisėtai išmokėtas lėšas valstybės politikui už ištarnautus Lietuvos valstybei metus grąžinti į  valstybės iždo sąskaitą.

Sveikatos apsaugos ministerija kreipėsi į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą su 2020-09-08 prašymu Nr.6-1730 permokėtą sumą išskaičiuoti iš valstybės politiko dalimis iš darbo užmokesčio už rugsėjo–lapkričio mėnesius. Centras 2020-12-10 raštu Nr. S-5184 ministerijai pateikė informaciją apie atliktą išskaitą iš darbo užmokesčio prašyme nurodytomis dalimis.


Sukurti metodinį savianalizės įrankį, skirtą padėti formuoti DI produktų vystymo praktiką viešajame sektoriuje, ištestuoti įrankį bent 2 organizacijose ir pristatyti jį viešojo sektoriaus subjektams bei konsultuoti dėl naudojimo.


Išanalizuoti papildomų kaupiamųjų pensijų įmokų, pervedamų pensijų kaupimo bendrovėms, įskaitymo eiliškumą socialinio draudimo įmokų atžvilgiu galimybes.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nuspendė, kad tikslinga ir toliau taikyti šiuo metu esančią praktiką, kad pensijų fondo dalyvio lėšomis mokamos pensijų kaupimo įmokos būtų įskaitomos pirmiau už kitas įmokas, todėl tokį įskaitymo eiliškumą bus siūloma reglamentuoti   Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklėse. Teisės aktų pokyčiai bus įvertinti pagal priemonę „Pakeisti reikalingus teisės aktus“).


2020-12-23 priimtas Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 6, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 19, 19-1, 21, 29, 30, 32, 36, 40 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymas, kuriuo patikslinta 12 str. 9 d.: socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir sumokėtų (išieškotų) socialinio draudimo įmokų ir kitų Fondo administravimo įstaigų administruojamų įmokų, delspinigių, baudų ir palūkanų sumų įskaitymo tvarka nustatoma Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklėse.  Remiantis Vyriausybės 2021-05-19 nutarimu Nr. 357 priimtais taisyklių pakeitimais, pensijų fondo dalyvio lėšomis mokamų kaupiamųjų pensijų sumos įskaitomos pirmiausiai. 2021-12-14 Seimui priėmus Valstybinio socialinio draudimo įstatymo pakeitimus (Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 19, 19-1, 21, 23, 32, 33, 34, 34-1, 35 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 18-1 straipsniu įstatymas Nr. XIV-750), jame numatyta, kad  nurašytoms kaupiamųjų pensijų įmokų skoloms kompensuoti skiriami asignavimai iš valstybės biudžeto. Taip yra reglamentuotas lėšų padengimas iš valstybės biudžeto tais atvejais, kai įmokų skolos yra nurašytos, t. y. kai nebėra galimybės atgauti priskaičiuotų, bet nesumokėtų papildomų pensijų kaupiamųjų įmokų.


Bus papildytas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas nuostatomis (arba nuorodomis į kitus dokumentus), detaliau reglamentuojančiomis, kokioms reikmėms gali būti naudojamos mokymo lėšos.

Vyriausybės 2021-08-18 nutarimu Nr. 674 pakeistas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (pakeitimai įsigalioja nuo 2021-09-01). Aprašo 14 p. papildytas nuostatomis, detaliau reglamentuojančiomis, kokioms reikmėms gali būti naudojamos mokymo lėšos: vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas, kurios naudojamos vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamu Bendrojo ugdymo dalykų vadovėlių ir mokymo priemonių atitikties teisės aktams įvertinimo ir aprūpinimo jais tvarkos aprašu; mokinių pažintinei veiklai ir profesiniam orientavimui, kurias rekomenduojama naudoti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamomis Mokinių pažintinei veiklai skirtų lėšų naudojimo metodinėmis rekomendacijomis; mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų kvalifikacijai tobulinti, kurios naudojamos kvalifikacijai tobulinti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamais Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatais, taip pat komandiruočių išlaidoms padengti, kai vykstama tobulinti kvalifikacijos.


Parengti ir kasmet atnaujinti planą, kuriame būtų planuojama VSSA DI skaičiavimo pajėgumų plėtra per artimiausius trejus kalendorinius metus.


Socialinės apsaugos ir darbo ministerija teiks Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui nurodymą dėl reikiamų išskaičiavimų tikslinimo ir tikslios susigrąžintinos sumos dydžio (dėl buvusių ministro kasmetinių atostogų, papildomo poilsio laiko suteikimo ir kt.).

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2020-09-15 raštu Nr. (2.28 E-48)SD-4761 kreipėsi į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą su prašymu perskaičiuoti ir informuoti ministeriją apie permokos, susidariusios neteisingai skaičiuojant priedą už ištarnautus Lietuvos valstybei metus, dydį. Centras 2020-09-23 raštu Nr. S-3397 ministerijai pateikė informaciją apie susigrąžintinos sumos dydį.


Socialinės apsaugos ir darbo ministerija gavusi informaciją iš Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro imsis reikiamų veiksmų dėl lėšų susigrąžinimo.

Neteisėtai išmokėtos lėšos valstybės politikui, kai buvo apskaičiuotas ir išmokėtas pagal teisės aktus nepriklausantis priedas už ištarnautus Lietuvos valstybei metus, sugrąžintos į valstybės biudžetą.


Parengti Civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Vyriausybės 2010-09-08 nutarimu Nr. 1295, pakeitimo projektą ir sureguliuoti valstybinio lygio civilinės saugos pratybų ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2024-06-12 nutarimu Nr. 470 patvirtintas Krizių valdymo ir civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašas, kurio 25 p. reglamentuotas civilinės saugos pratybų ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsenos procesas.


Patalpų būklės vertinimo tvarkoje, numatyti duomenų apie prokuratūros valdomą nekilnojamąjį turtą rinkimo tvarką, duomenų apimtį, atsakingus asmenis, periodiškumą.


VSSA IT paslaugų platformoje pradėti vykdyti esamų DI skaičiavimo pajėgumų stebėseną, kuri leistų vertinti esamų pajėgumų apimtis ir planuoti jų plėtrą.


Parengti Valstybės informacinių išteklių valdymo ir tvarkymo metodikos pakeitimus, apibrėžiant DI sprendimų taikymą ir duomenų valdymą kuriant, atnaujinant ir pertvarkant valstybės informacines sistemas.


Parengs naujas VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros vidaus procedūras dėl valstybės paramos suteikimo savivaldybėms, sumokant kiekvieno mėnesio kredito ir palūkanų įmokas už jų nuosavybės teise valdomas gyvenamąsias patalpas daugiabučiame name, išleidžiant ne vieną įsakymą visam buto kredito dydžiui kaip anksčiau, tačiau, įvertinus galimus pokyčius valstybės paramos gavėjo pusėje leidžiant įsakymą kas mėnesį bei nurodant tam mėnesiui tenkančią ir išmokėtiną valstybės paramos sumą pagal grafiką.


Kasmet atlikti socialinių paslaugų išvystymo analizę, įvertinant duomenis apie savivaldybėse teikiamas socialines paslaugas, pakankamumo lygį pagal gyventojų poreikius ir pakeistus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Socialinių paslaugų kataloge numatytų specialiųjų socialinių paslaugų išvystymo analizę pagal savivaldybių pateiktus duomenis apie organizuotas ir teiktas socialines paslaugas gyventojams per 2021 m. ir ministerijos disponuojamą informaciją apie asmenų, laukiančių  socialinių paslaugų, skaičių savivaldybėse. Analizės metu socialinių paslaugų savivaldybėse išvystymas įvertintas pagal ministro patvirtintus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus. Vertinimas atliktas pagal atskiras socialines paslaugas ir šių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, darbingo amžiaus asmenims su negalia, vaikams ir jų šeimoms, vaikams su negalia ir jų šeimoms, likusiems be tėvų globos vaikams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims ir jų šeimoms). Socialinių paslaugų poreikis buvo vertinamas analizuojant paslaugų laukiančių asmenų eiles savivaldybėse. Ministerija planuoja socialinių paslaugų išvystymo analizę atlikti kasmet.


Sprendžiama dėl atsakomybės taikymo (atsižvelgiant į tarnybinio tyrimo rezultatus pradėta(-os) tarnybinio nusižengimo tyrimo procedūra(-os); sprendžiamas klausimas dėl išmokėtų lėšų susigrąžinimo.

Buvo atliktas tarnybinio nusižengimo tyrimas dėl Aplinkos ministerijos valstybės tarnautojų veiksmų (neveikimo) ir į valstybės biudžetą sugrąžintos neteisėtai išmokėtos lėšos, nes darbuotojui pareiginės algos koeficientas buvo nustatytas nesilaikant Valstybės politikų ir savivaldybių įstaigų  darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatų.


Pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus, patvirtintus socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. A1-578 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“, nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių.

Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. A1-578 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“, nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių“, pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvai ir patvirtinti socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022 m. vasario 10 d. įsakymu Nr. A1-99 ,,Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2014 m. sausio 20 d. įsakymo Nr. A1-23 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“ pakeitimo“ (įsakymo projektas buvo paskelbtas Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės aktų informacinėje sistemoje (TAIS), atskirai derintas su savivaldybėmis).Šiuo įsakymu pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvai (toliau – Normatyvai), nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms  atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių, ir dėstomi nauja redakcija.Normatyvuose specialiosios socialinės paslaugos nurodomos pagal atskiras socialinių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, suaugusiems asmenims su negalia,  vaikams, vaikams su negalia, likusiems be tėvų globos vaikams, jaunuoliams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims). Kiekvienai socialinei paslaugai, teikiamai atitinkamai gavėjų grupei, nustatomi socialinių paslaugų išvystymo normatyvai – minimalus rodiklis ir siektinas rodiklis, kuris parodo kiek atitinkamos socialinės paslaugos gavėjų tenka 1000 asmenų, priklausančių šiai gavėjų socialinei grupei savivaldybėje.


Pakeisti Specialiųjų nuolatinės slaugos, nuolatinės priežiūros (pagalbos) poreikių nustatymo kriterijų ir tvarkos aprašą, į vertinimo sistemą įtraukiant kitų valstybės ir savivaldybių institucijų informaciją.

2022 m. balandžio 20 d. priimtas  LR socialinės apsaugos ir darbo ministro ir LR sveikatos apsaugos ministro įsakymu  Nr. A1-295/V-785 patikslintas Specialiojo nuolatinės slaugos, specialiojo nuolatinės priežiūros (pagalbos), specialiojo lengvojo automobilio įsigijimo ir jo techninio pritaikymo išlaidų kompensacijos poreikių nustatymo tvarkos aprašas kuriuo numatoma, kad visi medicininiai duomenys Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) gaunami per e sveikatos informacinę sistemą.Pagal šiuo metu galiojantį teisinį reglamentavimą Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) vertindama asmens negalią, turi teisę gauti informaciją, būtiną asmens darbingumo lygiui nustatyti iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir kitų institucijų. Tarnyba negaliai nustatyti reikalingus duomenis, pagal duomenų teikimo sutartis, gauna iš: 1)Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (per ESPBI IS (sutartis su VĮ „Registrų centras“)) – medicininė informacija;2)Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos – duomenys apie socialinį draudimą;3)Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos – duomenys apie suteiktą gydymą, skirtus vaistus ir kitas priemones;4)Užimtumo tarnyba – apie profesinės reabilitacijos paslaugų poreikį;5)VĮ „Regitra“ – informacija apie asmeniui išduotą vairuotojo pažymėjimą.Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos teigimu, kitų institucijų informacijos poreikio nustatant negalią nėra.Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 patvirtinto Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 3.2.6 priemonę „sukurti vieno langelio principu veikiančią pagalbos neįgaliems vaikams ir šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus, mechanizmą (atvejo vadyba, kompleksinės paslaugos ir pagalba)“,  Tarnyba diegs atvejo vadybos modelį. Planuojama, kad įdiegus atvejo vadybą Tarnyboje, vertinant asmens negalią, Taryba vertins ir jau anksčiau asmeniui kitų institucijų suteiktas priemones ir / ar paslaugas. Be to, paslaugų gavimas būtų inicijuojamas „vieno langelio“ principu (parašius prašymą NDNT nustatyti negalią). Šiam tikslui Tarnyba sudarys informacinių sistemų sąsajas su atsakingomis institucijomis automatiniam duomenų gavimui ir perdavimui.


Įdiegti statistinio profiliavimo sistemą įsidarbinimo galimybėms ir poreikiams nustatyti.

2021 m. liepos 1 d. Užimtumo tarnybos informacinėje sistemoje įdiegta ir pradėjo veikti statistinio profiliavimo sistema. Šios sistemos veikimui užtikrinti buvo atlikti paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims tvarkos aprašo pakeitimai: atnaujinta įsidarbinimo galimybių vertinimo anketa ir patikslinta, kad Klientų aptarnavimo skyriaus specialistas priskiria darbo ieškantį asmenį vienai iš įsidarbinimo galimybių grupei, įvertinęs statistinio profiliavimo modelio rezultatus bei lemiamų kriterijų įtaką įsidarbinimo galimybėms.


Atsižvelgiant į atvejo vadybininko metodikos rekomendacijas papildyti atvejo vadybininkų pareigybėse nustatytas funkcijas. Organizuoti atvejo vadybininkų atranką. Organizuoti atvejo vadybininkų kompetencijų didinimą/mokymus. Identifikuoti socialinius partnerius ir sukurti bendradarbiavimo su socialiniais partneriais tinklą – NVO žemėlapį.

Užimtumo tarnyba nuo 2021 m. gegužės - gruodžio mėn. įvykdė 7 atrankas atvejo vadybininko pareigoms užimti Kauno, Vilniaus, Panevėžio ir Šiaulių klientų aptarnavimo departamentuose. Per šį laikotarpį bendrai konkursuose dalyvavo 52 pretendentai, iš kurių po konkurso į darbo vietą buvo priimti 8 atvejo vadybininkai. 2021 m. pabaigoje tarnyboje dirbo 57 atvejo vadybininkai, numatyta laipsniškai didinti atvejo vadybininkų skaičių, keliant jį iki 100 (preliminarus planas).  Atvejo vadybininkų pareigybės aprašymuose buvo patikslintos funkcijos, papildomai numatant: darbo rinkos paslaugų teikimą darbo ieškantiems asmens „atvejo vadybos“ principu; bendradarbiavimą su socialiais partneriais dėl pagalbos teikimo darbo ieškantiems asmenims ir teikiant lydimąją pagalbą; darbo ieškančio asmens savijautos, susidomėjimo veikla, naujais susiformavusių socialinių ir darbinių įgūdžių stebėjimą ir jų panaudojimo galimybių numatymą; motyvavimą grįžti į darbo rinką, dalyvauti joje, motyvacijos stiprinimo ir palaikymo priemonių taikymą.Užimtumo tarnyba 2021 metais visiems dirbantiems atvejo vadybininkams organizavo specializuotą atvejo vadybininkų kvalifikacijos kėlimą (mokymus) optimalaus dalyvių skaičiaus grupėse. Trimis atskirais srautais (2021 m. lapkričio 9 d. ir 16 d.; lapkričio 23 d. ir 30 d.; gruodžio 7 d. ir 14 d.) atvejo vadybininkai dalyvavo dviejų dienų mokymuose, kurių metu jiems buvo pateikiama informacija apie atvejo vadybos tikslus ir specifiką; priemones ir įrankius (testus, klausimynus, kt.), taikytinus dirbant su klientais atvejo vadybos metu, kada siekiama identifikuoti asmenų motyvaciją, pasiūlyti jiems tinkamą išorinę pagalbą (pvz., psichologo konsultacijas), nustatyti jų gebėjimus, tikslus ir kt., kas patenka į atvejo vadybos turinį. Taip pat, mokymu metu buvo organizuojamos praktinės užduotys atskirose dalyvių grupėse, išbandant jiems mokymų metu pateikiamas ir siūlomas darbe taikyti metodikas; dalinamasi patirtimis iš praktinio darbo ir patarimais, kurie gali padėti ateityje kitiems kolegoms atvejo vadybininkams. Mokymų metu buvo aptariama tarnybos patvirtinta metodika, aiškinantis jos specifiką, siekiant įgalinti atvejo vadybininkus, naudotis metodikoje numatytomis priemonėmis. Užimtumo tarnyboje įdiegtas socialinės pagalbos žemėlapis https://soczemelapis.uzt.lt/ . Siekiant šį žemėlapį veiksmingai taikyti praktikoje, jis buvo analizuojamas mokymų metu, atskleidžiant jo praktiškumą ir ypatumus, ypač per atvejo vadybininkų, kurie jį jau taikė ir (ar) taiko savo darbe, patirčių pasidalijimą.


Pakeisti statybos techninį reglamentą STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“.

Aplinkos ministras 2021-03-02 įsakymu Nr. D1-131 pakeitė statybos techninį reglamentą STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“. Reglamente nustatytas draudimas nesilaikant statinių prieinamumo reikalavimų šalinti neįgaliųjų stovėjimo vietas, neįgaliųjų keltuvus, siaurinti priėjimus ir koridorius, užstatyti juos stambiais įrenginiais, inventoriumi, medžiagomis ar kitokiais daiktais, keisti kelių, priėjimų nuolydžius ar kitaip pažeisti statinių prieinamumo reikalavimus. Reglamentas papildytas nuostata, įpareigojančia priežiūros vykdytoją, tikrinant naudotojo atliekamą statinių techninę priežiūrą, nustatyti, ar statinį naudojant laikomasi STR 2.03.01:2019 ir (ar) statinio projekte numatytų statinių prieinamumo reikalavimų. Nustatyti statinių prieinamumo ir jų priežiūros reikalavimai leis asmenims su negalia naudotis pritaikytais statiniais visą jų naudojimo laikotarpį.


Parengti planą, kuriame būtų numatyti konkretūs veiksmai, skirti prieinamumo naudotis viešuoju transportu ir transporto infrastruktūra asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims pritaikymui, transporto ir transporto infrastruktūros pritaikymo stebėsenos sistemos sukūrimui ir kitos būtinos priemonės rekomendacijoms įgyvendinti.

Susisiekimo ministerija informavo, kad po konsultacijų su suinteresuotomis šalimis parengtas kompleksinis šalies transporto sektoriaus pritaikymo riboto judumo asmenims plano projektas, kuris pateiktas suinteresuotoms šalims derinti. Plano ašis yra šalies savivaldybės ir VĮ Lietuvos automobilių kelių direkcija (savivaldybės ir LAKD valdo praktiškai visą šalies viešojo transporto infrastruktūrą, taip pat didžiąją dalį transporto priemonių). Plano projekte numatyta aiški priemonių ir rodiklių struktūra, įgyvendinus plano projekte numatytas priemones 100% - transporto sektorius bus pritaikytas riboto judumo žmonėms. Į plano projektą įtrauktos taip pat ir kitos transporto modos (geležinkelių, vandens, oro transportas).Ministerijos teigimu, priemonė vėluoja atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas yra kompleksinis -  šalies mastu nėra duomenų esamai situacijai įvertinti ir teisės aktų reikalavimai transporto sektorių pritaikyti riboto judumo žmonėms yra labiau horizontalūs bei nebuvo išgrynintos vieningos krypties šalies mastu, taip pat transporto sektoriaus pritaikymo riboto judumo žmonėms veikla labai priklauso nuo finansinių resursų ir planavimo periodiškumo. Priemonę (galutinio plano projekto parengimas, suderinimas ir patvirtinimas susisiekimo ministro įsakymu) planuojama baigti įgyvendinti 2023 m. I ketv. Numatyti artimiausi veiksmai priemonei vykdyti: rekomendacijų ir techninės informacijos parengimas  vienodai suprantamam planui parengti ir objektyviai stebėsenai vykdyti; konsultacijų teikimas ir tolimesnis plano projekto derinimas su suinteresuotomis šalimis, kad į planą būtų įtraukti konkretūs siektini rodikliai, jų įgyvendinimo terminai bei vykdytojai. 1.2022 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimų aprašas , kuriame įtvirtinti transporto prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės ir kiti transporto priemonėmis viešojo transporto paslaugas teikiantys subjektai. Aprašo nuostatos įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d. Kartu su memorandumo šalimis ir kitomis savivaldybėmis parengtas ir 2022 m. gruodžio 29 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms priemonių planas , kuriame numatytos konkrečios priemonės ir rodikliai viešojo transporto prieinamumui riboto judumo asmenims didintihttps://sumin.lrv.lt/uploads/sumin/documents/files/PDFsam_merge(1).pdf


Stiprinti bendrojo ugdymo mokyklų vadovų lyderystės ugdymo procese kompetenciją – parengti ne mažiau kaip 30 vadovų-mentorių, kurie konsultuos kitus mokyklų, kurių pasiekimai žemi, vadovus įgyvendinant atnaujintą ugdymo turinį (iki 2022-09-30 apmokyta 300 vadovų).

Parengta 20 val. trukmės iš 8 modulių sudaryta kvalifikacijos tobulinimo programa, skirta mokyklų vadovų kompetencijoms pasirengti atnaujinto ugdymo turinio įgyvendinimui mokyklose stiprinti. 2020-2021 m. m. buvo parengti 29 vadovai-mentoriai (1 mokymų dalyvis dėl objektyvių priežasčių jų nebaigė).  Planuojama mokymų pabaiga – 2022-06-15.Parengta 20 val. trukmės iš 8 modulių sudaryta kvalifikacijos tobulinimo programa, skirta mokyklų vadovų kompetencijoms pasirengti atnaujinto ugdymo turinio įgyvendinimui mokyklose stiprinti. 2020-2021 m. m. buvo parengti 29 vadovai-mentoriai (1 mokymų dalyvis dėl objektyvių priežasčių jų nebaigė). 2021-2022 m. m. atviro konkurso būdu buvo suformuota 234 vadovų grupė, kurie patobulino savo kompetencijas dalyvaudami kvalifikacijos tobulinimo programoje. Parengtos metodinės priemonės vadovų kompetencijai lyderiauti ugdymo procesui stiprinti, kuria gali naudotis ir kiti mokyklų vadovai.


Pakeisti Senyvo amžiaus asmens bei suaugusio asmens su negalia socialinės globos poreikio nustatymo metodiką, integruojant asmens socialinės globos poreikio vertinimą savivaldybėje su asmens veiklos ir gebėjimo dalyvauti vertinimu, taikomu Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje.

Senyvo amžiaus asmens bei suaugusio asmens su negalia socialinės globos poreikio nustatymo metodikoje, patvirtintoje socialinės apsaugos ir darbo ministro 2006-04-05 įsakymu Nr. A1-94 (2021-01-22 Nr. A1-56 redakcija), nustatomi nauji socialinės globos vertinimo kriterijai senyvo amžiaus asmenims ir suaugusiems asmenims su negalia – asmens nesavarankiškumo lygio vertinimui naudojamas Asmens veiklos ir gebėjimo dalyvauti įvertinimo klausimynas, pagal kurį vertinami ir asmens specialieji poreikiai Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje (forma patvirtinta socialinės apsaugos ir darbo ministro ir sveikatos apsaugos ministro 2018 m. gruodžio 27 d. įsakymu Nr. A1-765/V-1530 „Dėl Specialiojo nuolatinės slaugos, specialiojo nuolatinės priežiūros (pagalbos), specialiojo lengvojo automobilio įsigijimo ir jo techninio pritaikymo išlaidų kompensacijos poreikių nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo“).Socialinės globos poreikio vertinimas pagal vieningą klausimyną ir dalinimasis informacija suvienodins institucijų (Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos ir savivaldybių) pastangas nustatant pagalbos poreikius gyventojams, mažins laiko sąnaudas darbuotojams, socialinių paslaugų poreikio vertinimo procesas bus palankesnis norintiems gauti socialines paslaugas gyventojams ir jų artimiesiems, kurie nebus apklausiami kelis kartus.


Pakeisti Darbingumo lygio nustatymo kriterijų ir tvarkos aprašą, į vertinimo sistemą įtraukiant kitų valstybės ir savivaldybių institucijų informaciją.

Įvertinus informacijos poreikį negalios vertinimui,  pakeistas Darbingumo lygio nustatymo tvarkos aprašas (2022 m. balandžio 20 d. LR socialinės apsaugos ir darbo ministro ir LR sveikatos apsaugos ministro įsakymu  Nr. A1-294/V-784), kad Tarnyba gauna duomenis negaliai nustatyti per Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos – ESPBI IS. Pagal šiuo metu galiojantį teisinį reglamentavimą Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) vertindama asmens negalią, turi teisę gauti informaciją, būtiną asmens darbingumo lygiui nustatyti iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir kitų institucijų. Tarnyba negaliai nustatyti reikalingus duomenis, pagal duomenų teikimo sutartis, gauna iš: 1)Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (per ESPBI IS (sutartis su VĮ „Registrų centras“)) – medicininė informacija;2)Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos – duomenys apie socialinį draudimą;3)Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos – duomenys apie suteiktą gydymą, skirtus vaistus ir kitas priemones;4)Užimtumo tarnyba – apie profesinės reabilitacijos paslaugų poreikį;5)VĮ „Regitra“ – informacija apie asmeniui išduotą vairuotojo pažymėjimą.Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos teigimu, kitų institucijų informacijos poreikio nustatant negalią nėra.Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 patvirtinto Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 3.2.6 priemonę „sukurti vieno langelio principu veikiančią pagalbos neįgaliems vaikams ir šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus, mechanizmą (atvejo vadyba, kompleksinės paslaugos ir pagalba)“,  Tarnyba diegs atvejo vadybos modelį. Planuojama, kad įdiegus atvejo vadybą Tarnyboje, vertinant asmens negalią, Taryba vertins ir jau anksčiau asmeniui kitų institucijų suteiktas priemones ir / ar paslaugas. Be to, paslaugų gavimas būtų inicijuojamas „vieno langelio“ principu (parašius prašymą NDNT nustatyti negalią). Šiam tikslui Tarnyba sudarys informacinių sistemų sąsajas su atsakingomis institucijomis automatiniam duomenų gavimui ir perdavimui.


Atlikti visų AEI srities planavimo dokumentų tikslų peržiūrą ir suvienodinti planavimo dokumentuose ir AEI įstatyme numatytus AEI plėtros tikslus.


Peržiūrėti ir tobulinti galiojantį teisinį reglamentavimą dėl aktyvios darbo rinkos politikos priemonių taikymo neįgaliesiems.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2021 m. peržiūrėjo Užimtumo įstatymą ir vykdydama aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių plane numatytą priemonę iki 2022 m. IV ketv. priimti teisės aktų pakeitimus dėl integracijos į atvirą darbo rinką skatinimo, atsisakant segreguotų darbo vietų socialinėse įmonėse rėmimo, parengė pasiūlymus dėl aktyvios darbo rinkos politikos priemonių ir paslaugų negalią turintiems asmenims tobulinimo ir projektus dėl Užimtumo ir Socialinių įmonių įstatymų pakeitimų 2022-05-24 pateikė Lietuvos Respublikos Seimui. Seimas 2022-07-19 priėmė  Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 2, 16, 20, 24, 25, 30(2), 35, 38, 41, 42, 43, 44, 45 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymą (Nr. XIV-1390) ir Socialinių įmonių įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymą (Nr.XiV-1391).  https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/a2d72942080211edbfe9c72e552dd5bd?jfwid=-3hgnwiwhdhttps://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/d83b5fc2080211edbfe9c72e552dd5bd?jfwid=p6n70hh6vĮstatymų pakeitimai įsigalios nuo 2023-01-01. Pakeitimais numatoma fokusuotai reglamentuoti visas reikiamas priemones viename teisės akte (Užimtumo įstatyme) bei didinti negalią turinčių asmenų įsitraukimo į darbo rinką galimybes; sudaryti sąlygas neįgaliems darbuotojams, kurių darbo sutartys su darbdaviu, turėjusiu socialinės įmonės statusą, nėra nutrauktos, taikyti aktyvios darbo rinkos politikos priemones; padidinti įdarbinimo su pagalba paslaugų prieinamumą, nustatant naujus įdarbinimo su pagalba paslaugų įkainius; sudaryti sąlygas neįgaliesiems, kuriems nustatytas iki 25 procentų darbingumo lygis arba sunkus neįgalumo lygis, taikyti priemones kompleksiškai, neviršijant nustatytos maksimalios finansavimo sumos; patikslinti subsidijos darbo užmokesčiui bei subsidijos darbo asistento išlaidoms mokėjimo sąlygas; išplėsti galimybes darbo vietas ir darbo aplinką pritaikyti ne tik bedarbiams, turintiems negalią, bet ir užimtiesiems.


Įvertinus Užimtumo tarnybos įdarbinimo su pagalba paslaugos organizavimo problemas, tobulinti teisinį reglamentavimą dėl jos teikimo pasitelkiant trečiuosius asmenis.

Nors Užimtumo tarnyba pasitelkusi trečiuosius asmenis negalią turintiems asmenims gali teikti įdarbinimo su pagalba paslaugas (pagalba atliekant įsidarbinimo procedūras ir lydimoji pagalba įsidarbinus), tačiau dėl per mažo nustatyto paslaugų įkainio neatsiradus pakankamam skaičiui paslaugų teikėjų, ne visiems neįgaliesiems šios paslaugos buvo suteiktos.Seimas 2022-07-19 priėmė  Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 2, 16, 20, 24, 25, 30(2), 35, 38, 41, 42, 43, 44, 45 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymą (Nr. XIV-1390), kuriuo, siekiant padėti neįgaliesiems įsitvirtinti ir(ar) išlikti darbo rinkoje, padidintas pagalbos atliekant įsidarbinimo procedūras ir lydimosios pagalbos įkainis  iki 0,2 bazinės socialinės išmokos dydžio už kiekvieną neįgalų asmenį.


Parengti asmens kliūčių užimtumui identifikavimo ir priemonių joms valdyti taikymo metodiką.

2021-01-28 Užimtumo tarnybos direktorės įsakymu Nr. V-35 patvirtinta Kliūčių asmens užimtumui identifikavimo ir priemonių joms valdyti taikymo metodika, kuri nustato darbo ieškančių asmenų su negalia kliūčių užimtumui identifikavimo bei priemonių joms valdyti parinkimo Užimtumo tarnyboje tvarką. Metodikoje nustatyti kriterijai, leidžiantys Užimtumo tarnybos specialistams identifikuoti pagrindines asmenų užimtumo kliūtis ir parinkti priemones joms valdyti. Metodika remiasi darbo ieškančių asmenų profiliavimu ir segmentacija bei specializuotų paslaugų ir priemonių parinkimu, išlaikant individualų požiūrį į klientą. Nustatyta, kad identifikuojant kliūtis užimtumui pagal patvirtintus klausimynus, testus yra vertinama asmens su negalia įsidarbinimo motyvacija, socialiniai įgūdžiai, kvalifikacijos ir/ar profesiniai gebėjimai, darbo paieškos įgūdžiai, neįgalumo sąlygotos įsidarbinimo kliūtys, mobilumas. Pateiktos rekomenduojamos taikyti aktyvios darbo rinkos politikos priemonės bei kitos Užimtumo tarnybos paslaugos pagal identifikuotas asmenų užimtumo kliūtis.


Patvirtinti atvejo vadybos taikymo metodiką.

Užimtumo tarnybos direktorė 2020-07-24 įsakymu Nr. 290 patvirtino Darbo metodiką Užimtumo tarnybos atvejo vadybininkams, kurioje numatė: asmens poreikių įvertinimo etapus ir įrankius; ribotų (žemų) įsidarbinimo galimybių asmenų grupės priskyrimą atvejo vadybininkams; individualizuotų paslaugų teikimo ir koordinavimo plano parengimą, įrankius ir etapus planui sudaryti, stebėseną. Metodikoje identifikuoti atvejo vadybininkų ryšiai su kitais Užimtumo tarnybos darbuotojais ir organizacijomis, pateiktos socialinių partnerių, su kuriais bendradarbiaujama ir koordinuojama veikla, kategorijos pagal veiklos sritis.


Parengti priemonių planą darbui su darbdaviais, siekiant didesnio asmenų su negalia užimtumo (toliau – Priemonių planas).

Patvirtintas priemonių planas su darbdaviais (2021-09-30). Siekiant didesnio asmenų su negalia užimtumo didinimo, plane numatytas darbdavių informavimas ir konsultavimas dėl darbo rinkos paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių teikimo, gerosios praktikos ir sėkmės istorijų sklaida, aktyvus bendradarbiavimas su socialiniais partneriais dėl kokybiško atvejo vadybos principo taikymo, informacijos viešinimas, valstybės pagalbos socialinėms įmonėms gerinimas.


Įgyvendinti Priemonių plane numatytas veiklas.

Užimtumo tarnyba informavo, kad priemonių planą numatoma  įgyvendinti laiku ir visos  suplanuotos veiklos yra vykdomos.  Klienų aptarnavimo skyriuose (toliau - KAS) teikiamos numatytos darbo  rinkos paslaugos ir užimtumo rėmimo priemonės, vyksta veiklos, susijusios su atvejo vadybos principo taikymu, bendradarbiaujama su socialiniais partneriais, viešinama informacija dėl neįgaliųjų asmenų integracijos į darbo rinką, vykdant numatytas priemones, gerinamas valstybės pagalbos teikimas socialinėms įmonėms. Siekiant užtikrinti tinkamą priemonių plane numatytų veiklų įgyvendinimą, vykdoma nuolatinė stebėsena. Užimtumo tarnyba pateikė 2022 m. vykdytų priemonių planą.


Atlikti nepriklausomą rinkos tyrimą, siekiant identifikuoti asmenų neįsidarbinimo, išsiregistravimo iš Užimtumo tarnybos priežastis.

Atliktas mokslinis tyrimas „Neįgaliųjų asmenų įdarbinimą Lietuvos darbo rinkoje skatinantys ir ribojantys veiksniai“, kurio metu pateiktos išvados ir rekomendacijos Užimtumo tarnybai dėl asmenų su negalia įdarbinimo gerinimo.


Papildyti VSSA IT paslaugų valdymo sistemos procesą „P02-03-01 Paslaugų pajėgumų valdymas“ ir metinę „Pajėgumų panaudojimo ataskaitą“ DI skaičiavimo pajėgumų stebėsenos rodikliais, kurie leistų vertinti esamų pajėgumų panaudojimo naudą.


Parengti ir periodiškai viešinti rekomendacijas socialinėms įmonėms dėl socialinių įgūdžių lavinimo, socialinės integracijos priemonių planavimo ir įgyvendinimo.

Užimtumo tarnyba parengė ir 2021 m. gruodžio 31 d. paviešino socialinėms įmonėms rekomendacijas dėl socialinių įgūdžių lavinimo ir socialinės integracijos priemonių planavimo ir įgyvendinimo. Informacija paskelbta Užimtumo tarnybos interneto svetainėje Socialinėms įmonėms - Užimtumo tarnyba prie LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (uzt.lt), o taip pat išsiųsta visoms socialinėms įmonėms oficialiu raštu. Dokumente pateiktos rekomendacijos dėl priemonių planavimo ir jų parinkimo būdų turėtų padėti socialinėms įmonėms parinkti asmenims su negalia kuo taiklesnes priemones, lavinančias socialinius įgūdžius, didinančias socialinę integraciją ir skatinančias grįžimą į darbo rinką.


Parengti rekomendacijas savivaldybėms ir mokykloms, kaip sėkmingai įgyvendinti atnaujintą ugdymo turinį.

Ministerija informavo, kad yra parengtos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų įgyvendinimo rekomendacijos. Jos paskelbtos tinklalapyje www.emokykla.lt (https://www.emokykla.lt/bendrasis/bendrosios-programos/bendruju-programu-projektai). Planuojama, kad renkant gerąją mokyklų praktiką šios rekomendacijos bus tobulinamos ir pildomos naujaus pavyzdžiais nuolat.


Peržiūrėti planavimo dokumentuose numatytas priemones AEI tikslams pasiekti.


Įsteigti konsultacijų funkciją VSSA, kuri teiktų metodinę pagalbą viešojo sektoriaus subjektams, norintiems kurti arba įsidiegti DI sprendimus.


Ministerijų, savivaldybių, Lietuvos negalios organizacijų, vežėjų, organizuojančių keleivių vežimus įvairiomis transporto priemonėmis, memorandumo parengimas, kuriame numatytas transporto ir transporto infrastruktūros  prieinamumo asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims pritaikymas.

Susisiekimo ministerija 2021-06-01 pasirašė memorandumą dėl transporto priemonių ir transporto fizinės ir informacinės infrastruktūros pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms. Memorandumas pasirašytas su individualių poreikių turinčius žmones vienijančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, vežėjais, organizuojančiais keleivių vežimus įvairiomis transporto priemonėmis, savivaldybėmis, Neįgaliųjų reikalų departamentu, kitomis suinteresuotomis organizacijomis.Memorandume numatytos individualių poreikių turintiems žmonėms transporto ir transporto infrastruktūros prieinamumo gairės. Susitarta parengti transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms planą, įgyvendinti jame numatytas transporto infrastruktūros, transporto priemonių ir paslaugų prieinamumo didinimo priemones. Taip pat, įtraukiant individualių poreikių turinčius žmones vienijančias nevyriausybines organizacijas, nustatyti kriterijus (reikalavimus), kuriais vadovaujantis būtų įsigyjamos viešojo susisiekimo transporto priemonės, įrengiami nauji ar rekonstruojami transporto infrastruktūros objektai ir jų aplinka būtų pritaikyti individualių poreikių turintiems žmonėms, numatyta kurti ir diegti integruotą bilietų pardavimo sistemą, rengti mokymus vežėjams.


Atsižvelgiant į parengto plano, skirto asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims prieinamumo didinimui naudotis viešuoju transportu ir transporto infrastruktūra, priemones, parengti teisės akto projektą, kuriame būtų įtvirtinti transporto prieinamumo asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės.

Priemonę įgyvendinti buvo planuota iki 2021-12-31. Susisiekimo ministerija iki šio termino parengė Transporto veiklos pagrindų įstatymo Nr. I-1863 2 ir 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, kuris 2022-06-21 buvo priimtas Seime.  Pakeitimu įstatyme  įtvirtinta nuostata, kad naujos viešojo transporto priemonės turės atitikti viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir kitiems riboto judumo asmenims reikalavimus. Ministerija priemonę planuoja baigti įgyvendinti 2022 m. III ketv., susisiekimo ministrui patvirtinus viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimus (poįstatyminis teisės aktas).Nuoroda į poįstatyminio teisės akto projektą, kuris 2022-06-23 pateiktas viešam derinimui: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/17d8c760f2e811ecbfe9c72e552dd5bd?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=25d960f4-b842-46a7-9bd3-bbe4b4fbabfc1.2022 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimų aprašas , kuriame įtvirtinti transporto prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės ir kiti transporto priemonėmis viešojo transporto paslaugas teikiantys subjektai. Aprašo nuostatos įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d. Kartu su memorandumo šalimis ir kitomis savivaldybėmis parengtas ir 2022 m. gruodžio 29 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms priemonių planas , kuriame numatytos konkrečios priemonės ir rodikliai viešojo transporto prieinamumui riboto judumo asmenims didinti.


Parengti interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo interaktyvią nuotolinio mokymo medžiagą, interneto svetainių testavimo priemones. Informaciją apie parengtą nuotolinio mokymo medžiagą pateikti valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms.

Informacinės visuomenės plėtros komitetas (IVPK) informavo, kad 2022 m. III ketv. pradžioje.  parengta Interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo nuotolinio mokymo medžiaga: keturios mokymo programos ir  sukurtos mokymo programų vizualizacijos. Parengtos mokymų programos yra viešai prieinamos Informacinės plėtros komiteto interneto svetainėje-( Interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo nuotolinio mokymo medžiaga | Informacinės visuomenės plėtros komitetas (lrv.lt). Informacija apie parengtą mokymų medžiagą išplatinta valstybės ir savivaldybių institucijoms.   Priemonę vėluota įgyvendinti dėl užtrukusių mokymų medžiagos tikslinimų pagal IVPK teiktus siūlymus. Poreikis tikslinti rengiamą mokymų medžiagą nebuvo įvertintas planuojant pirkimą ir atsirado mokymų medžiagos rengimo eigoje.


Parengti rekomendacijas savivaldybėms aplinkos oro monitoringo plėtrai / raidai (rizikos kriterijai monitoringo vietų parinkimui, turinio nustatymui, duomenų kokybės užtikrinimui ir kt.) sudarant prielaidas savivaldybėms nuolat turėti aktualią informaciją apie oro kokybę rizikos teritorijose, pakankamą gyventojų informavimui ir būklės gerinimo priemonių savalaikiam taikymui.

Parengtos aplinkos oro monitoringo vykdymo rekomendacijos savivaldybėms. Rekomendacijos derintos su savivaldybėmis, konsultuojama dėl rekomendacijų praktinio įgyvendinimo.Rekomendacijos paskelbtos Aplinkos apsaugos agentūros internetiniame puslapyje adresu: https://aaa.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/oras/rekomendacijos/


Sudaryti ir nuolat prižiūrėti automatinių vertinimo įrankių, kuriais tikrinamas interneto svetainės turinio pritaikymas neįgaliesiems, sąrašus, juos skelbti Informacinės visuomenės plėtros komiteto interneto svetainėje. Apie parengtus vertinimo įrankių sąrašus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas.

Informacinės visuomenės plėtros komitetas sudarė ir nuolat prižiūri automatinių vertinimo įrankių, kuriais tikrinamas interneto svetainės turinio pritaikymas asmenims su negalia, sąrašus, juos skelbia Komiteto interneto svetainėje adresu https://ivpk.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/interneto-svetainiu-atitikimo-prieinamumo-reikalavimams-vertinimo-irankiu-sarasas-1. Vertinimo įrankiai yra pagalbinė interneto svetainių vertinimo priemonė, leidžianti preliminariai nustatyti atitikimą prieinamumo reikalavimams. Vertinimo įrankių sąrašas suskirstytas į dvi dalis: vertinimo įrankiai, kurie vertina atitikimą pagal ES Darnųjį standartą (Europos standartas EN 301 549 v2.1.2) ir įrankiai, kurie vertina interneto svetaines pagal Pasaulio saityno konsorciumo standartą WCAG 2.1. Apie parengtą testavimo įrankių sąrašą Komitetas 2021-02-03 raštu Nr. S-43(2021) "Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių atitikimo bendriesiems reikalavimams" informavo visas valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kurių interneto svetainės yra žinomos (apie 1100 įstaigų).


Užtikrinti Sinchronizacijos veiksmų ir priemonių plane numatytų veiksmų įgyvendinimą nustatytais terminais.


Atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių vertinimus, įtraukiant naudotojus, kurie atstovauja neįgaliųjų tikslinę grupę. Apie vertinimo rezultatus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, nurodant nustatytus jų interneto svetainių trūkumus, vykdyti trūkumų pašalinimo stebėseną.

Informacinės visuomenės plėtros komitetas (toliau – Komitetas), vadovaudamasis 2018 m. spalio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1524, kuriuo patvirtinta viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo stebėsenos metodika ir Komiteto 2019 m. liepos 3 d. įsakymu Nr. T-66 „Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių ir mobiliųjų programų stebėsenos atlikimo“, 2021 m. atliko valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų (toliau – įstaigos) interneto svetainių atitikties prieinamumo reikalavimams vertinimą. Atliekant vertinimą dalyvavo neįgaliųjų tikslinę grupę atstovaujantys asmenys (regos ir klausos negalią turintys asmenys), kurie taip pat vykdė interneto svetainių testavimą. Vertinimo metu buvo įvertintos 131 įstaigų interneto svetainė ir 17 didžiausių įstaigų tvarkomų paslaugų portalų. Apie vertinimo metu nustatytus trūkumus buvo informuotos įstaigos, įstaigos atitinkamus neatitikimus prieinamumo reikalavimams šalino arba nurodė terminus iki kurio neatitikimai bus pašalinti. Taip pat buvo užpildytos arba patikslintos įstaigų interneto svetainių prieinamumo deklaracijos, nurodant interneto svetainėse esančios informacijos prieinamumo trūkumus, šių trūkumų pašalinimo terminus. 2021 m. gruodžio mėn. parengta įvykdyto vertinimo ataskaita. Ataskaita paskelbta Komiteto interneto svetainėje ir pateikta Europos Komisijai.


Atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų mobiliųjų programų vertinimus, įtraukiant naudotojus, kurie atstovauja neįgaliųjų tikslinę grupę. Apie vertinimo rezultatus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, nurodant nustatytus jų mobiliųjų programų neatitikimus prieinamumo reikalavimams, vykdyti neatitikimų pašalinimo stebėseną.

Komitetas, vadovaudamasis 2018 m. spalio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1524, kuriuo patvirtinta viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo stebėsenos metodika ir Komiteto 2019 m. liepos 3 d. įsakymu Nr. T-66 „Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių ir mobiliųjų programų stebėsenos atlikimo“, 2021 m. atliko 10 įstaigų tvarkomų mobiliųjų programų atitikties prieinamumo reikalavimams vertinimą. Atliekant vertinimą dalyvavo neįgaliųjų tikslinę grupę atstovaujantys asmenys (regos ir klausos negalią turintys asmenys), kurie taip pat vykdė mobiliųjų programų testavimą. Apie vertinimo metu nustatytus mobiliųjų programų trūkumus buvo informuotos įstaigos, įstaigos atitinkamus neatitikimus prieinamumo reikalavimams šalino arba nurodė terminus iki kurio neatitikimai bus pašalinti. 2021 m. gruodžio mėn. parengta įvykdyto vertinimo (parengta bendra interneto svetainių ir mobiliųjų programų vertinimo ataskaita) ataskaita. Ataskaita paskelbta Komiteto interneto svetainėje ir pateikta Europos Komisijai.


Aprūpinti bendrojo ugdymo mokyklas skaitmeniniu ugdymo turiniu, priemonėmis ir įranga, skiriant papildomai vienam bendrojo ugdymo mokiniui 40 Eur 2020-2021 metams.

Siekiant užtikrinti geresnį bendrojo ugdymo mokyklų aprūpinimą skaitmeniniu ugdymo turiniu, įranga ir stiprinti mokytojų skaitmenines kompetencijas, mokykloms 2021 m. buvo skirta 10 Eur/mokiniui, o 2022 m. – 30 Eur/mokiniui (iš viso 2020-2021 m. – 40 Eur/mokiniui). Šių lėšų skyrimas įvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/ 6650a3d0e85011ea9342c1d4e2ff6ff6 - dėl lėšų skyrimo šiam tikslui LRV nutarimas buvo papildytas 131 punktu). Nuo 2022 m. lėšos skaitmeninėms priemonėms įsigyti yra padidintos atitinkamai 30 Eur/mokiniui ir jos skiriamos mokykloms vadovaujantis minėto LRV nutarimo  14.2 papunkčiu: „vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms (įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas), kurios naudojamos, vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamu Bendrojo ugdymo dalykų vadovėlių ir mokymo priemonių atitikties teisės aktams įvertinimo ir aprūpinimo jais tvarkos aprašu;“.


Atnaujintos ir pradėtos įgyvendinti 3 pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrosios programos.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24  įsakymu Nr. V-1269 ir jo 2022-09- 30  pakeitimu (papildymu) (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/1a764050239511edb4cae1b158f98ea5/asr) patvirtintos atnaujintos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos.


Organizuoti praktinius mokymus viešojo sektoriaus subjektams dėl DI sprendimų kūrimo, diegimo ir stebėsenos.


Valstybės lėšos projektui „Rail Baltica“ įgyvendinti planuojamos Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatyme nustatyta tvarka.Pagal projektą įgyvendinančių šalių tarptautinį susitarimą šalys, įsipareigojusios iki galo įgyvendinti projektą „Rail Baltic“/„Rail Baltica“, turi teisę peržiūrėti savo įsipareigojimus finansuoti ir įgyvendinti projektą iki 3 straipsnyje nurodyto termino, jei ilgalaikis projekto finansavimas visuotinės svarbos tikslais bus gerokai sumažintas ir tai turės didelės įtakos projekto perspektyvumui.

Susisiekimo ministerija yra informavusi, kad projekto etapams skirtų veiksmų įgyvendinimas šiuo metu finansuojamas Europos Sąjungos ir valstybės biudžeto lėšomis, kurios planuojamos rengiant tam tikrų metų Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro valdymo sričių strateginius veiklos planus. Valstybė įgyvendindama prisiimtus įsipareigojimus siekia užtikrinti įgyvendinamo "Rail Baltica" projekto tęstinumą. Projekto finansavimas planuojamas pagal nustatytą strateginio planavimo tvarką. Numatoma pateikti  projekto finansinius poreikius į 2024-2026 m. biudžeto planavimo procesą. Atsižvelgiant į prognozuojamą EITP finansavimo prieinamumą papildomai yra svarstomos alternatyvių finansavimo šaltinių panaudojimo galimybės. Artimiausias projekto įgyvendinimo tikslas yra užtikrinti reikiamą projekto brandą ir toliau vykdyti statybų veiklas – tai yra pagrindiniai faktoriai, leidžiantys užsitikrinti tolimesnį finansavimą „Rail Baltica“ geležinkelio linijos statybos darbams. 2023 m. „Rail Baltica” projektui visose Baltijos šalyse buvo skirtas rekordinis ES finansavimas - 928 mln. Eur (1,1 mlrd. Eur su nacionaliniu finansavimu). Kartu su naujai patvirtintu papildomu finansavimu, „Rail Baltica“ projektui iš EITP ir nacionalinio finansavimo jau skirta apie 2,7 mlrd. eurų. Skirto naujausio ES finansavimo dalis Lietuvai - 393 mln. EUR. Tai didžiausias finansavimas, kokį kada nors yra gavusi Lietuva viename finansavimo kvietime (paraiška patenkinta 100%). Didžioji dalis sumos bus skiriama statybų veikloms, kas rodo aukštą projekto parengtumą Lietuvoje.Šiuo metu yra pradėta rengti ir 2024 m. yra laukiama atnaujintos Projekto sąnaudų ir naudos analizės rezultatų. Projekto finansavimo situacija yra reguliariai pristatoma Lietuvos Respublikos Seimo komitetų posėdžiuose.Priemonių dėl nacionalinio finansavimo vykdymas toliau bus stebimas Valstybės kontrolei atliekant viešojo sektoriaus veiklos srities Transportas ir komunikacija strateginį tyrimą.


Inicijuoti EDMIS ir FVAIS plėtrą, reikalingą sąsajos sukūrimui, atsižvelgiant į informacinių sistemų (1 priemonės rezultatą) bei finansines galimybes.

Valstybinės ligonių kasos Apskaitos skyrius kartu su Tarptautiniu skyriumi 2023-06-16 pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją apie poreikį techniškai įgyvendinti informacinių sistemų (FVAIS ir EDMIS) sąsajas, reikalingas apskaitai tvarkyti. Buvo organizuoti susitikimai  su EDMIS vystytojais, kurie pateikė siūlymus dėl IS modernizavimo bei  finansavimo poreikį. VLK atsakingi darbuotojai priėmė sprendimą atidėti informacinių sistemų modernizavimo inicijavimą iki bus priimti teisės aktai ir patvirtinta nauja VLK organizacinė struktūra. Nuo 2025-07-01 Sveikatos draudimo įstatymo (2024-06-25 Nr. XIV-2789) pakeitimai nustato, kad nuo 2025-07-01 bus sujungtos šiuo metu veikiančios PSDF administravimo šešias įstaigas į vieną juridinį asmenį – VLK. Vyriausybė 2024-09-18 nutarimu Nr. 794 sutiko, kad VLK ir TLK būtų reorganizuojamos jungimo būdu. Tokiu būdu VLK pereitų reorganizuojamų teritorinių ligonių kasų teisės ir pareigos. 2024 m.  pasirašyta sutartis su naujais EDMIS plėtojimo paslaugų teikėjais, kurie atlieka FVAIS ir EDMIS sąsajos sukūrimo bei šių sistemų tobulinimo poreikio analizę. Nustatyta, kad siekiant įgyvendinti EDMIS ir FVAIS sąsają reikės įvertint EDMIS bei „Sveidros“ sąsajos pokyčius, kad būtų galima gautinas sumas FVAIS priskirti teisingam PSDF biudžeto išlaidų straipsniui.


Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, numatančius pareigą savivaldybėms patvirtinti teisės aktus, reglamentuojančius Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų skirstymą, juose numatant atrankos kriterijus, procedūras ir jų vykdymą.

Audituotas subjektas informavo, kad parengtas Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo pakeitimo projektas, kuriame numatytos nuostatos dėl Programos finansavimo lėšų paskirstymo tvarkų, pagal kurias sudaromos ir nuolat atnaujinamos vietinės reikšmės kelių objektų prioritetinės eilės, patvirtinimo savivaldybėse.


Parengtas Darbų kokybės kontrolės priežiūros vietinės reikšmės kelių objektuose tvarkos aprašas.

Audituotas subjektas informavo, kad 2021-12-16 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE-234 patvirtintas proceso standartas „PS-PP6.02 Vietinės reikšmės kelių, kuriems galioja garantinis terminas, apžiūrų vykdymas“.


Aprūpinti ikimokyklinio ugdymo įstaigas ne mažiau kaip 1 150 modernių mokytojų darbo vietų, kurias sudarytų nešiojamas kompiuteris mokytojui, projektorius (lenta), spausdintuvas ir laminuotuvas.

Įgyvendinant projektą „Švietimo inovacijos ir STEAM sričių plėtra bendrajame ugdyme, įskaitant mokytoj kaitą, kompetencijų gerinimą ir papildomo kvalifikacinio laipsnio įgijimą, skaitmeninio turinio rengimą ir skaitmeninių kompetencijų ugdymą ir STEAM atviros prieigos centrų veiklų plėtrą“ ikimokyklinio ugdymo įstaigoms nupirkta ir paskirstyta 1 420 komplektų įrangos (nešiojamas kompiuteris ir laminuotuvas), skirtos mokytojų darbo vietoms modernizuoti. Aprūpinimo projektoriais ir spausdintuvais buvo atsisakyta dėl sumažinto projekto finansavimo (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/1bbbf40069e211eb9dc7b575f08e8bea


Sukurti metodinį savianalizės įrankį, skirtą identifikuoti galimybes DI diegimui viešojo sektoriaus organizacijose, ištestuoti įrankį bent 2 organizacijose ir pristatyti jį viešojo sektoriaus subjektams bei konsultuoti dėl jo naudojimo.


Interneto svetainėje etatinis.lt peržiūrėti ir prireikus atnaujinti skaičiuokles, DUK, sukurti rubriką „Gerosios praktikos pavyzdžiai“.

Ministerija informavo, kad Svetainėje www.etatinis.lt:•skyrelis "Modelio aprašymas" yra papildytas mokyklų apibendrintomis patirtimis, kuriant su darbo santykiais susijusius dokumentus: https://www.etatinis.lt/modelio-aprasymas/;•skyrelyje "Skaičiuoklės" nuo 2022 m. sausio atnaujinta mokytojo darbo užmokesčio skaičiuoklė ir etatinio DU skaičiuoklė mokyklų vadovams: https://www.etatinis.lt/skaiciuokle/.


Užtikrinti atliktų teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų gavimą, šių rezultatų sisteminimą bei apibendrinimą, apibendrintos informacijos ir siūlymų dėl galimų teismų veiklos tobulinimo priemonių pateikimą svarstyti Teisėjų tarybai.

Nacionalinė teismų administracija 2020-09-22 informavo, kad įgyvendinant rekomendaciją 2020-09-21 direktorius įsakymu Nr. 6P-124-(1.1) „Dėl teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų apibendrinimo ir pateikimo Teisėjų tarybai“ pavedė Teisės ir administravimo departamento Teismų veiklos skyriui kasmet atlikti teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų už praėjusius metus apibendrinimą ir iki einamųjų metų III ketvirčio pateikti apibendrintą informaciją bei siūlymus dėl galimų teismų veiklos tobulinimo priemonių svarstyti Teisėjų tarybai.


Atliekamas tarnybinis tyrimas siekiant identifikuoti atsakingus asmenis.

Buvo atliktas tarnybinio nusižengimo tyrimas dėl Aplinkos ministerijos valstybės tarnautojų veiksmų (neveikimo) ir į valstybės biudžetą sugrąžintos neteisėtai išmokėtos lėšos, nes darbuotojui pareiginės algos koeficientas buvo nustatytas nesilaikant Valstybės politikų ir savivaldybių įstaigų  darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatų.


Parengti ir patvirtinti kibernetinių saugumo rizikų vertinimo metodiką, apimančią DI grėsmės vertinimą (grėsmių kataloge).


Informuoti gydymo įstaigas apie pagrindinius sąnaudų priskyrimo ir paskirstymo principus, kurių rekomenduojama laikytis, siekiant, kad jų teikiami duomenys būtų teisingi ir palyginami (gydymo įstaigoms būtų pateikiamos rekomendacijos, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės valstybinio audito ataskaitoje pateiktus pastebėjimus).

Sveikatos apsaugos ministerija 2021-04-05 raštu Nr. 10-2172 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės rekomendacijų“ informavo gydymo įstaigas apie pagrindinius sąnaudų priskyrimo ir paskirstymo principus, kurių rekomenduojama laikytis.


Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2011-08-12 įsakymą Nr. V-786 „Dėl Aktyviojo gydymo asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąnaudų, apmokamų privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą tvarkos aprašo patvirtinimo“ paaiškinimu dėl gydymo įstaigų sąnaudų priskyrimo pagrindinės veiklos ir kitos veiklos bei finansinės ir investicinės veiklos sąnaudoms.

Sveikatos apsaugos ministro 2021-02-11 įsakymu Nr. V-273 buvo patikslintas Aktyviojo gydymo paslaugų teikimo sąnaudų, apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą tvarkos aprašo 5 punktas. Šiame punkte nurodoma, kad, vadovaujantis finansų ministro 2007-12-19 įsakymu Nr. 1K-379 ,,Dėl viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 3-iojo standarto patvirtinimo“ ir finansų ministro 2008-02-08 įsakymu Nr. 1K-059 ,,Dėl viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 11-ojo standarto patvirtinimo“, į pagrindines asmens sveikatos priežiūros įstaigos veiklos sąnaudas neturi būti įtraukiamos kitos veiklos bei finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos, pvz., palatų komforto pagerinimo, greitosios pagalbos automobilio nuomos, nakvynės, maitinimo bei su kitos veiklos vykdymu susijusios darbo užmokesčio, komunalinės sąnaudos ir pan.


Įtraukti į Nacionalinio kibernetinio saugumo centro mokymus DI keliamų rizikų aptarimą.


Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme nustatyti naujus paslaugų kokybės reikalavimus viešiesiems vandens tiekėjams arba jų nustatymo pagrindus, kurie skatintų viešuosius vandens tiekėjus vykdyti paslaugų plėtrą, užtikrinti jų kokybę, laiku investuoti į infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą, imtis įmonės valdymo efektyvinimo veiksmų.

Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1466 (nauja redakcija) su rekomendacijos įgyvendinimo priemonę atitinkančiomis nuostatomis priimtas 2022-10-27.


Įvertinti vykdomų priemonių, užtikrinančių elektros energijos skirstymo nutraukimų vidutinės trukmės ir dažnumo mažėjimo efektyvumą.


Atlikto vertinimo pagrindu parengti programą ar numatyti veiksmus, užtikrinančius elektros energijos skirstymo nutraukimų vidutinės trukmės ir dažnumo mažėjimą.


Parengti ir patvirtinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų kūrimo gaires, nustatant tipinius elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos teikimo proceso žingsnius, jų sujungimą į vientisą paslaugos teikimo procesą, ir elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos sukūrimą ir įdiegimą naudojant Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos bendro naudojimo komponentus.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas  savarankiškosioms funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingo nekilnojamojo turto būtų atsisakyta teisės aktų nustatyta tvarka.


Organizuoti darbo grupės, atsakingos už Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo projekto parengimo posėdį, kuriame bus išdiskutuotos Valstybės kontrolės pateiktos rekomendacijos bei priimti sprendimai dėl jų įgyvendinimo.

Siekiant parengti sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos (LNSS) viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo projektą, kasmet Sveikatos apsaugos ministerijoje yra sudaroma darbo grupė, kuri įvertinusi praėjusių metų asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) veiklos rezultatų siektinų reikšmių įvykdymo rezultatus bei atsižvelgdama į visus galiojančius teisės aktus ir kitus dokumentus parengia įsakymo projektą (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-28 įsakymas Nr. V-1218 „Dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, palyginimo pagal veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinų reikšmių įvykdymą tvarkos aprašo patvirtinimo“). Ministerijos duomenimis, kiekvienas rodiklis, siektina reikšmė bei apskaičiavimo metodika yra išdiskutuojama, siekiant užtikrinti, kad nustatytos rodiklių siektinos reikšmės nesukurtų dviprasmiškų situacijų, o apskaičiavimo metodikos neleistų daryti interpretacijų.Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1964 patvirtintos LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2021 m. siektinos reikšmės ir apskaičiavimas, duomenų teikėjai, tačiau veiklos rodikliai, jų siektinos reikšmės ir jų apskaičiavimas nesikeitė. 2022 m. siektinos reikšmės patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2022-09-20 įsakymu Nr. V-1467, kuriame nurodyta, kad rodiklio „Įstaigos sąnaudų darbo užmokesčiui dalis“ 2022 m. siektina reikšmė yra tik stebima, įvykdymas nėra vertinamas ir balai už rodiklio siektinos reikšmės įvykdymą nebus skiriami, o 2023 m. šio rodiklio reikšmė nenustatoma (sveikatos apsaugos ministro 2023-05-30 įsakymas Nr. V-628), nors Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo nuostatos nebuvo pakeistos. Siekiant tobulinti ASPĮ veiklos rezultatų vertinimo sistemą, sveikatos apsaugos ministro 2021-09-16 įsakymu Nr. V-2093 sudaryta darbo grupė 18-osios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano priemonėms įgyvendinti parengė Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo (SPĮĮ) Nr. I-1367 15(1), 15(2), 15(3), 36 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą (2023-06-29 Nr. XIVP-2987), kuriuo siūloma atsisakyti SPĮĮ 15(2) str. 1, 2 ir 4 d. reglamentuojamo LNSS viešųjų įstaigų ir LNSS biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir šių įstaigų grupių nustatymo ir pavesti juos nustatyti sveikatos apsaugos ministrui. Priėmus šiuos pakeitimus tikimasi, kad bus užtikrintas sklandesnis, objektyvesnis ir realius poreikius atitinkantis veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir jų siektinų reikšmių nustatymas bei palyginimas.


Atlikti Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodikos (toliau – Metodika) pakeitimą, Metodikoje apibrėžiant kriterijus pagal kuriuos būtų įvertinama, kuriam terminui gali būti išdėstytas vartotojų permokėtų sumų grąžinimas.

Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (toliau – Taryba) 2024 m. sausio 5 d. nutarimu Nr. O3E-3 pakeitė Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodiką, patvirtintą Tarybos 2015 m. sausio 15 d. nutarimu Nr. O3-3 „Dėl Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodikos patvirtinimo“. Pakeitimu numatytos sąlygos, kurios vertinamos skaičiuojant investicijų grąžos viršijimo dydžio korekcijos dydį kiekvieniems metams ir tvirtinant preliminarų grąžinimo planą. Grąžinimo laikotarpis numatomas ne ilgesnis nei du reguliavimo periodai.


Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų nustatytų veiklos efektyvumo rodiklių nuolatinę analizę.

Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika, kuri reglamentuoja krašto apsaugos sistemoje vykdomų viešųjų pirkimų efektyvumo vertinimą. Metodikos III skyriuje nustatyti pirkimų sistemos efektyvumo rodikliai (centralizuotiems ir decentralizuotiems pirkimams), skirti vertinti sistemos veiksmingumą ir efektyvumą. Šių rodiklių metiniai rezultatai kasmet iki kovo 1 d. teikiami krašto apsaugos ministrui ar jo įgaliotam asmeniui.


Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kompetencijos įvertinimą.

Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika, kurios IV skyriuje reglamentuotas viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kasmet atliekamas kompetencijos vertinimas, mokymo poreikių tyrimas bei specialistų mokymo organizavimas.


Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų su viešųjų pirkimų centralizavimo procesu susijusių rizikos veiksnių analizę.

Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtintos Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo metodikos II skyriuje nustatyti viešųjų pirkimų centralizavimo ir su šiuo procesu susijusių rizikos veiksnių pagrindiniai aspektai. Šiame skyriuje reglamentuota, kad ministerijos Įsigijimų politikos skyrius atlieka krašto apsaugos sistemos perkančiųjų organizacijų kasmet teikiamos informacijos analizę, atsižvelgiant į šiame skyriuje nustatytus rizikos veiksnius.


Vidaus teisės aktuose bus patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai, pagal galiojančių teisės aktų nuostatas patikslinta premijų skyrimo tvarka.

Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos direktoriaus 2020-09-23 įsakymu Nr. V-43 patvirtintas Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos darbo apmokėjimo tvarkos aprašas, kuriame atsisakyta nuostatų dėl premijų skyrimo (kadangi premijų skyrimo praktika mokykloje netaikoma), priede Nr. 1 patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.


Atlikti nepriklausomų elektros energijos tiekėjų, visuomeninio ir garantinio elektros energijos tiekėjų elektros energijos įsigijimo sąnaudų ir taikytų dalinio kompensavimo dydžių elektros energijos buitiniams vartotojams pagrįstumo vertinimą.


Patvirtinti tolerancijos ribų +/-10 proc. kriterijus ministro įsakymu, jeigu nebus kitaip nurodyta Strateginio valdymo metodikoje ir/ ar kituose teisės aktuose, atsižvelgiant į vykstančias diskusijas dėl Strateginio valdymo metodikos tobulinimo Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijoje.

Žemės ūkio ministras 2024-03-22 įsakymo Nr. 3D-237 “Dėl 2024 metų žemės ūkio ministerijos veiklos plano patvirtinimo ir žemės ūkio ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginio veiklos plano vykdymo 2024 metais” 3.2 punktu patvirtino 2024 m. SVP programų vertinimo kriterijų siektinų reikšmių vykdymo įvertinimui taikomas +/- 10 proc. tolerancijos ribas:“3.2. 2024 m. SVP programų vertinimo kriterijų siektinų reikšmių vykdymo įvertinimui taikomos tokios tolerancijos ribos ir atitinkamai nurodomos priežastys: 3.2.1. kai nepasiekta siektina reikšmė:3.2.1.1. iki 10 proc. laikoma, kad toleruojama riba, ir priežastys neteikiamos arba priežastys teikiamos ir analizuojamos pagal poreikį (neprivaloma);3.2.1.2. 10 proc. ir daugiau – netoleruojama riba, privaloma nurodyti priežastis, gali būti nurodoma, kokių korekcinių veiksmų buvo imtasi. 3.2.2. kai siektina reikšmė viršyta daugiau kaip 10 proc., nurodomos viršijimo priežastys.“


Nustatyti derinimo su finansų ministru ar viceministru procedūros įforminimą, kai nustatoma VVP emisijos suma didesnė (arba mažesnė) už skolinimosi poreikį, numatome Lietuvos Respublikos Vyriausybės skolinimosi valstybės vardu ir skolinantis prisiimtų įsipareigojimų bei valstybės piniginių išteklių valdymo komisijos (komisijos pirmininkas – finansų viceministras), patvirtintos finansų ministro 2012 m. gruodžio 7 d. įsakymu Nr. 1K-417, protokole nustatyti numatomų pasiskolinti atitinkamuose aukcionuose sumų ribas. Tuo atveju, jeigu per praeitą mėnesį aukciono būdu pasiskolintų lėšų suma būtų didesnė (arba mažesnė) už atitinkamu laikotarpiu numatytą pasiskolinti lėšų sumą (nustatytas ribas), nedelsiant būtų rengiamas naujas komisijos posėdis, kurio metu būtų svarstomos, atnaujinamos ir tvirtinamos VVP aukcionuose numatomos pasiskolinti sumos iki einamųjų metų pabaigos.

Lietuvos Respublikos vyriausybės skolinimosi valstybės vardu ir skolinantis prisiimtų įsipareigojimų bei valstybės piniginių išteklių valdymo komisija, kurios pirmininkas yra finansų viceministras ir kuri yra patvirtina finansų ministro 2012-12-07 įsakymu Nr. 1K-417, 2021 m. sausio mėn. patvirtino (posėdžio protokolas 2021-01-06 Nr. 12P-1) 2021 m. Vyriausybės skolinimosi valstybės vardu poreikio finansavimo, leidžiant VVP aukciono būdu, planą (planuojamas pasiskolinti aukcionuose mėnesines sumas ir bendrą metinę sumą). Komisija nustatė, kad, tuo atveju, jeigu per praeitą mėnesį VVP aukciono būdu pasiskolintų lėšų suma būtų 20 proc. didesnė arba mažesnė už atitinkamą mėnesį planuotą pasiskolinti lėšų sumą, nedelsiant būtų rengiamas naujas komisijos posėdis. Jo metu būtų svarstomos, atnaujinamos ir tvirtinamos VVP aukcionuose numatomos pasiskolinti mėnesinės sumos iki einamųjų metų pabaigos. Tokį sprendimų derinimo būdą ministerija planuoja taikyti kasmet: numatoma, kad valstybės piniginių išteklių komisija planuojamas pasiskolinti aukcionuose mėnesines sumas ir jų pokyčius (galimus nuokrypius nuo plano) tvirtins kasmet, tvirtindama metinį skolinimosi poreikį.


Parengti Antstolių įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų nustatyti antstolių skaičiaus nustatymo kriterijai.

2023-06-15 Seimas pritarė Teisingumo ministerijos parengtam Antstolių įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIVP-2862, kuriuo įtvirtinami antstolių skaičiaus nustatymo kriterijai ir teisingumo ministrui suteikiami įgaliojimai patvirtinti antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Šis įstatymo projektas bus svarstomas Seimo 2023 metų rudens sesijoje.


Atlikti nustatyto teisinio reglamentavimo ir esamos praktikos analizę ir, nustačius trūkumų, priimti reikiamus teisės aktų pakeitimus arba parengti ir paskelbti metodines rekomendacijas dėl nebaigtų teikti paslaugų apskaitos.


Patikslinti antstolių atestavimo tvarką nustatant aplinkybių, pagal kurias atestuojami antstoliai, vertinimo kriterijus.

Teisingumo ministerija informavo, kad 2022-11-29 Teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-382 patvirtinti Antstolių atestavimo komisijos nuostatai bei Antstolių atestavimo taisyklės, kuriose nustatyti antstolių kvalifikacijos ir profesinių žinių vertinimo kriterijai.


Parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti teisės aktų, reglamentuojančių gerosios valdysenos principų diegimą viešųjų įstaigų, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, veikloje, projektus.

2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01), kuria įtvirtintas naujas viešųjų  įstaigų valdysenos modelis.  Įdiegus šį modelį, viešosios įstaigos galės lanksčiau, paprasčiau ir sklandžiau organizuoti savo veiklą, greičiau ir efektyviau priimti valdymo sprendimus, prisidėsiančius prie geresnių veiklos rezultatų.


Sudaryti galimybę rinktis kvalifikacijos tobulinimo renginius iš darbuotojo pareigybę atitinkančių kvalifikacijos tobulinimo programų. Vykdant kasmetinę individualių mokymo poreikių analizę, pareigūnams pateikiamas jų pareigybei ar funkcijai skirtų mokymų sąrašas.

Policijos departamentas informavo, kad kiekviena mokymų (kvalifikacijos tobulinimo) tema ar programa turi nustatytą tikslinę grupę. 2021 m. gruodžio 30 d. įsakymu Nr. 5-V-1169 "Dėl 2022 metų policijos įstaigų darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo plano patvirtinimo" patvirtintas 2022 metų policijos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo planas .Ši informaciją skelbiama viešai, ją gali rasti kiekvienas darbuotojas. Taip pat 2022 m. buvo  vykdomas individualizuotas kvalifikacijos tobulinimo poreikių surinkimas, kada kiekvienas pareigūnas savitarnos modulyje, galėjo rinktis mokymus iš temų priskirtų jo vykdomoms funkcijoms.


Peržiūrėti Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politiką, finansų kontrolės taisykles ir jas koreguoti, tikslu užtikrinti savalaikį nematerialiojo turto pripažinimą nereikalingu ir netinkamu naudoti.

Nematerialiojo turto pripažinimo nereikalingu ir netinkamu naudoti procesas užtikrinamas laiku atliekant metinę šio turto inventorizaciją, kurios eiga nustatyta fondo valdybos direktoriaus 2017-12-31 įsakymu Nr. V-677 patvirtintos Fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos  III skyriuje „Nematerialusis turtas“  poskyryje „Nematerialiojo turto inventorizacija“.  Direktoriaus įsakymu paskirta komisija kiekvienais metais (lapkričio-gruodžio mėn.) nustatytais terminais atlieka turto (įskaitant nematerialiojo) inventorizaciją ir pateikia siūlymus direktoriui dėl šios inventorizacijos rezultatų tvirtinimo. Direktoriaus priimtų sprendimų pagrindu rengiamas Inventorizacijos komisijos pasiūlymų įgyvendinimo planas, kuriame nurodomas priemonių įgyvendinimo terminas, atsakingi asmenys ir informacija apie priemonės įgyvendinimą. Atlikdami fondo 2019 metų finansinį (teisėtumo) auditą įsitikinome, kad fondo valdybos direktoriaus įsakymais buvo nurašytas nereikalingu arba netinkamu naudoti pripažintas turtas.2020 m. nematerialiojo turto inventorizacija bus vykdoma remiantis direktoriaus 2020-11-27 įsakymu Nr. V-621, kurio 4.3.4 p. nurodyta vietinėms inventorizacijos komisijoms nustatyti, ar yra nematerialiojo turto, kuris neatitinka šio turto pripažinimo kriterijų, taip pat nenaudojamo nematerialiojo turto ir tokį turtą įrašyti į atskirus inventorizacijos aprašus-sutikrinimo žiniaraščius. Fondo valdyba 2020-10-06 įsakymu Nr. V-508 patvirtino Fondo administravimo įstaigų vidaus kontrolės politiką, kurios 9.3 p. nurodytas vienas iš principų, susijęs ir su nematerialiojo turto tinkamu valdymu: veiklos rezultatų peržiūra – reguliarus fondo administravimo įstaigų veiklos atitikties tikslams (rodikliams) nustatymas, veiklos procesų teisėtumo, ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo vertinimas, ataskaitinio laikotarpio veiklos rezultatų palyginimas su planuotais ir (arba) pateiktais praėjusio ataskaitinio laikotarpio ataskaitose, taip pat priemonių, mažinančių galimų klaidų kiekį, neatitikimų, apgaulių ir kitų neteisėtų veikų mastą, įgyvendinimas (kontroliniai sąrašai, viešųjų pirkimų procedūrų, dokumentų, įrašų patikrinimai, turto inventorizacija).


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. balandžio 7 d. nutarimo Nr. 388 „Dėl Informacijos ir ataskaitų, susijusių su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu ir teikiamų Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir Europos aplinkos agentūrai rengimo ir teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo projektą, nustatant prievolę institucijoms teikti reikalingus konkrečius įvesties duomenis (pagal Aplinkos apsaugos agentūros parengtą įvesties duomenų pagal ūkio sektorius sąrašą) išmetamų į aplinkos orą teršalų apskaitai vykdyti ir prognozėms rengti.

Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant šią rekomendaciją, išsamiai įvertintas Aplinkos apsaugos agentūros 2023-06-02 raštu Nr. 36.2-A4E-5805 „Dėl valstybinio audito rekomendacijų vykdymo“ pagal VK (2022-06-10 ataskaitą Nr. VAE-6) rekomendaciją Nr. 2.2 „Parengti trūkstamų įvesties duomenų, reikalingų vykdyti iš atskirų ūkio sektorių išmetamo teršalų kiekio apskaitą aukštesniu tikslumo metodu, sąrašą“ parengtas sąrašas, o taip pat Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. balandžio 7 d. nutarimo Nr. 388 (toliau – Nutarimas) ir juo patvirtinto Informacijos ir ataskaitų, susijusių su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu ir teikiamų Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir Europos aplinkos agentūrai, rengimo ir teikimo tvarkos aprašo (toliau – Aprašas) nuostatos dėl jų nepakankamumo užtikrinti teisinį pagrindą rinkti ir teikti išsamesnei nacionalinei oro teršalų apskaitai ir prognozėms trūkstamus reikalingus duomenis. Nutarimo 2 punkte nurodytiems subjektams – Apraše nurodytoms valstybės institucijoms, valstybės ir savivaldybių įstaigoms, valstybės ir savivaldybių įmonėms, viešosioms įstaigoms, tvarkančioms valstybės registrus (kadastrus), žinybinius registrus, valstybės informacines sistemas ir kitas informacines sistemas, taip pat valdančioms informaciją atliekant teisės aktų joms nustatytas funkcijas – pavesta tvarkyti Europos Sąjungos teisės aktuose nurodytą informaciją, susijusią su ES aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu, teikti informaciją ar pagal ją parengtas ataskaitas Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir (arba) Europos aplinkos agentūrai (toliau – ataskaitos). Nutarimo 3 punktu pavesta Nutarimo 2 punkte nurodytiems subjektams su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu susijusią informaciją teikti Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijai arba jos įgaliotai įstaigai ir kitoms Apraše nurodytoms ir ataskaitas rengiančioms institucijoms.Aprašo 3 punkte nustatyta, kad ataskaitas pagal kompetenciją teikia Aprašo priede nurodytos ministerijos ir kitos valstybės institucijos ir įstaigos (toliau – institucijos, atsakingos už ataskaitų teikimą). Pagal Aprašo 5 punktą, institucijos, atsakingos už ataskaitų teikimą, be kita ko, tvirtina klausimynus ar formas, pagal kurias Aprašo priede nurodytos valstybės institucijos ir kitos įstaigos (toliau – informaciją ataskaitoms parengti teikiančios institucijos) teikia ataskaitoms parengti reikalingą ir jų tvarkomą informaciją, o 6 punktu pavesta informaciją ataskaitoms parengti teikiančioms institucijoms šią informaciją institucijoms, atsakingoms už ataskaitų teikimą, teikti pagal patvirtintus klausimynus ar formas. Aprašo 8 punkte nustatyta, kad pasikeitus ataskaitų teikimo reikalavimams ar paaiškėjus, kad informacijos, kurios reikia ataskaitoms rengti, nėra arba reikia papildomos informacijos, informaciją ataskaitoms parengti teikiančios institucijos turi imtis neatidėliotinų priemonių, kad tokia informacija būtų surinkta ir pateikta institucijoms, atsakingoms už ataskaitų teikimą.Atsižvelgiant į nurodytas ir kitas susijusias Nutarimo ir Aprašo nuostatas, laikome, kad teisinis pagrindas informaciją ataskaitoms parengti teikiančioms institucijoms rinkti ir teikti nacionalinei oro teršalų apskaitai ir prognozėms trūkstamus reikalingus duomenis ir VK rekomendacijoje nurodytai prievolei vykdyti yra pakankamas, todėl Nutarimo šiuo metu nėra poreikio keisti.Duomenų, reikalingų į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaitai vykdyti TIER2 ir aukštesniu lygiu, teikimo forma patvirtinta Aplinkos apsaugos agentūros 2024-06-21 įsakymu Nr. AV –133 “ Dėl duomenų teikimo formos patvirtinimo“.