Kultūros politika turi būti formuojama patikimų įrodymų pagrindu. Tam reikia tobulinti kultūros srities stebėseną, rinkti ir sisteminti statistinius kultūros srities duomenis centralizuotoje duomenų bazėje, įdiegti duomenų kaupimo informacinę sistemą, duomenys turėtų būti analizuojami ir nesudėtingai prieinami viešai.

Įgyvendinant rekomendaciją, 2023 m. IV ketv. vyko Kultūros ir meno projektų ir procesų stebėsenos, analizės ir modeliavimo sistemos (SAMS) diegimo darbai, Lietuvos kultūros tarybos informacinės sistemos (LKT IS) modernizavimo darbai, siekiant tobulinti paraiškų administravimo procesą bei projektų vykdymo rodiklių stebėseną bei analizę. Su Valstybės duomenų agentūra suderintos 2 platformos Valstybės duomenų valdysenos informacinėje sistemoje (VDV IS), kuriose bus analizuojami įvairiose sistemose kaupiami duomenys, o šie, agreguoti, bus perkeliami į SAMS, skelbiami ir prieinami visuomenei Lietuvos kultūros tarybos administruojamose svetainėse ltkt.lt ir kulturosstatistika.lt. Taip pat sukurti 28 pradiniai kultūros srities rodikliai ir jų rinkinio aprašymai SAMS, rodikliai perduoti į VDV IS tolesnei integracijai ir duomenų mainų proceso įgyvendinimui su SAMS ir LKT IS.svetainėse ltkt.lt ir kulturosstatistika.lt. Pradėjus Lietuvos kultūros tarybos užsakymu sukurtų VDVIS smėliadėžių, kuriose skaičiuojami kultūros srities rodikliai, veiklą, susidurta su duomenų mainų tarp LKT IS ir VDVIS ir duomenų gavimo iš kai kurių jų šaltinių iššūkiais, kurie yra sprendžiami. Rekomendacija  įgyvendinta iš dalies (baigiami IS tobulinimo darbai) ir jos stebėseną baigiame.


Siekiant užtikrinti aukštą priežiūros specialistų kompetencijų lygį, imtis priemonių, padėsiančių tobulinti specialistų kvalifikaciją priežiūros srityje. Prioritetinės priemonės pirmiausia turėtų būti nukreiptos į tų institucijų priežiūros specialistus ir į tas sritis, kuriose pažanga (pagal švieslentės vertinimo rezultatus) vertinama silpniausiai.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

Siekiant užtikrinti aukštą priežiūros specialistų kompetencijos lygį, įgyvendindama rekomendacijos priemones Ekonomikos ir inovacijų ministerija per 2019 m. - 2021 m. I ketv. laikotarpį parengė 3 specializuotas mokymų programas ir organizavo 246 seminarus visuose Lietuvos regionuose mokymus, kuriuose dalyvavo 3500 priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų, tarp jų ir 156 žemiausią pažangą padariusių institucijų specialistai. Prioritetines priemones nukreipdama į tas sritis, kurios vertinamos silpniausiai, ministerija, 2021 m. atlikusi Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (Švieslentės) vertinimą, visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas, pažymėdama, kokiose veiklos srityse ir kokie konkretūs procesai ir priemonės turėtų būti stiprinami.


Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina numatyti ir įgyvendinti priemones, užtikrinančias aplinkos apsaugos pareigūnų aprūpinimą patikrinimams atlikti būtinomis priemonėmis.

Aplinkos apsaugos departamentas prie Aplinkos ministerijos

Įgyvendintos priemonės (patvirtinti aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų rekomenduojami aprūpinimo standartai; reformuota turto apskaitos ir naudojimo kontrolės sistema, įtvirtinant kiekvieno darbuotojo / padalinio atsakomybės už priskirtą turtą principus; numatytos aiškios administracijos padalinių atsakomybių ribos už darbo priemonių / paslaugų poreikio įvertinimą, įsigijimo planavimą, finansavimo dokumentų rengimą ir viešųjų pirkimų inicijavimą / vykdymą), užtikrinančios aplinkos apsaugos pareigūnų aprūpinimą patikrinimams atlikti būtinomis priemonėmis.


Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, numatyti pokyčių valdymo proceso stebėsenos ir kontrolės priemones, kurios užtikrintų visų pokyčių užklausų įgyvendinimą nustatytais terminais.

Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, „Promapp“ sistemoje dokumentuoti ir paskelbti informacinių sistemų pokyčių valdymo procesai, patvirtintas VĮ Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo visose gyvavimo ciklo stadijose tvarkos aprašas. Įgyvendinus rekomendaciją, nustatytais terminais įgyvendintų pokyčių užklausų padaugėjo 42 proc. (nuo 16 proc. iki 58 proc.), tačiau siektina reikšmė (85 proc.) nebuvo pasiekta.


Siekiant sudaryti prielaidas viešųjų pirkimų sistemai efektyviai funkcionuoti:1. sukurti viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos ir tobulinimo mechanizmą;2. sukurti priemones, kurios užtikrintų aktyvesnį viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą skatinančių priemonių taikymą.

Siekiant sudaryti prielaidas viešųjų pirkimų sistemai efektyviai funkcionuoti sukurta švieslentė (https://vpt.lrv.lt/lt/svieslente), kurioje galima matyti, kaip konkretiems pirkimų vykdytojams 2018-2020 m. sekėsi pasiekti keliamus tikslus. Šiuo metu švieslentėje pateikiami duomenys, kaip įgyvendinti žaliųjų pirkimų, taikyto kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijaus ir centralizavimo rodikliai.Švieslentė paskatins pirkimų vykdytojus siekti pirkimų efektyvumo, kas padės valstybei siekti nusistatytų tikslų įgyvendinimo.CPO LT elektroninis katalogas išplėstas 14 pirkimų moduliais: vaistai; vakcinos; daugiabučių namų atnaujinimo(modernizavimo) rangos darbai be projektavimo paslaugų; automobilinės dujos iš degalinių; benzinas ir dyzelinas iš degalinių; auditas; draudimas; dezinfekciniai tirpalai ir kiti tirpalai, nepriskirti vaistams; gamtinės dujos; maisto produktai; daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) rangos darbai su projektavimo paslaugomis; automobiliai; statinių ekspertizė; kompiuterių nuoma ir kt. Planuojama ir toliau plėsti CPO LT elektroninį katalogą.


Užtikrinti regionų specializaciją pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis ir suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Vidaus reikalų ministerija jau yra parengusi Regionų plėtros planų rengimo metodiką, o 2020-10-05 buvo pritarta Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano konkretizuotiems sprendiniams, kurių III skirsnyje „Lietuvos Regionai 2030“ įtrauktos regionų specializacijos pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis.


Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklos pažangą, tvirtinant metinius inspekcijos veiklos planus, patvirtinti kontrolės rezultatyvumo reikšmę – patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, ir visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičių santykį.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos pažangą, nuo 2020 m. VDI metiniuose veiklos planuose tvirtinamas kontrolės rezultatyvumo rodiklis, apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi. 2021-05-21 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-389 patvirtintame VDI  2021 m. veiklos plane nustatyta siektina 36 proc. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo reikšmė.


Tobulinti savivaldybių taikomas mokestines, infrastruktūros ir „minkštąsias“ priemones, kad jos veiksmingiau pritrauktų užsienio investuotojus.

Buvo įvykdytos 2 priemonės:1.Iš VšĮ „Investuok Lietuvoje“ ir VšĮ „Versli Lietuva“ atstovų buvo sudaryta neformali darbo grupė, kuri vizitų regionuose metu teikė konsultacinę pagalbą savivaldybių ir regionų plėtros tarybų atstovams dėl galimų regionų plėtros krypčių nustatymo. Šios priemonės įgyvendinimo II etapo metu rengiamas regionų plėtros planavimo tobulinimo projektas. Bus sukurti kompetencijų centrai, kuriuos sudarys VšĮ Centrinės projektų agentūros (toliau – CPVA) (projekto partneris) samdyti ekspertai, kurie pasitelks mobiliąsias konsultavimo tarnybas. Projekto sutartį planuojama pasirašyti 2019 m. I ketvirtį, o šiuo metu jau yra atrinkti CPVA ekspertai, kurie Tauragės regioninio centro ir Šalčininkų funkcinėse zonose pradėjo darbą 2018-12-03 (pradžioje finansuojama iš vidinių CPVA išteklių). Kadangi koordinuotos konsultacinės pagalbos tinklo kūrimas yra faktiškai pradėtas, priemonę laikome įgyvendinta. 2. Vidaus reikalų ministro 2017-09-26 įsakymu Nr. 1V-667 patvirtinta nauja priemonė Nr. 07.1.1-CPVA-V-907 „Miesto inžinerinės infrastruktūros, svarbios verslui, atnaujinimas ir plėtra“.


Patikslinti Regionų plėtros planų ir Integruotų teritorijų vystymo programų rengimo metodikas, numatant priemones, kad 2014–2020 m. ES lėšos regionuose būtų naudojamos daugiau ilgalaikėje perspektyvoje svarbiam investicinės aplinkos gerinimui bei tvarių darbo vietų kūrimui.

Įgyvendinant rekomendaciją buvo sukurtas ir įteisintas Vietos plėtros fondas, skirtas alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams. Atsižvelgiant į tai, peržiūrimi regionų plėtros planai ir Integruotų teritorijų vystymo programos. Jau yra parengtos funkcinių zonų „Tauragė +“ ir „Šalčininkai +“ vystymo strategijos, vidaus reikalų ministro įsakymais patvirtintos Tauragės regiono integruotos teritorijų vystymo programos ir Vilniaus regiono integruotos teritorijų vystymo programos pakeitimai. Centrinei projektų valdymo agentūrai yra pateiktos dvi paraiškos dėl projektų, taikant plėtros fondo modelį, finansavimo.


Siekiant užtikrinti tinkamą ruošimąsi giluminio atliekyno įrengimui, koordinuoti veiksmus, kad būtų kaupiama reikiama lėšų suma atliekų padėjimui į atliekyną.


Siekiant, kad nusikaltimų elektroninėje erdvėje prevencinės veiklos įgyvendinimas darytų didesnį poveikį šalies gyventojų gebėjimui atpažinti šias grėsmes, užtikrinti tarpinstitucinį prevencinės veiklos nusikaltimų elektroninėje erdvėje srityje planavimą, koordinavimą ir poveikio matavimą.


Siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas poveikio aplinkai vertinimo dokumentuose ir (ar) taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimuose bei taršos leidimuose  numatytas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, numatyti ir įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad iš poveikio aplinkai vertinimo dokumentų į leidimų sąlygas būtų perkelti neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai mažinantys sprendiniai.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Numatytos ir įgyvendintos priemonės, užtikrinančios, kad iš poveikio aplinkai vertinimo dokumentų į leidimų sąlygas būtų perkelti neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai mažinantys sprendiniai (TIPK ir taršos leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklėse numatyta, kad leidimas turi atitikti PAV sprendime nustatytas sąlygas ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytą ūkinės veiklos mastą bei charakteristikas, numatytas priemones reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti; ministras patvirtino Aplinkos ministerijos sistemos specialistų gebėjimų stiprinimo 2021–2025 m. planą).


Suderinti Susisiekimo, Žemės ūkio bei Švietimo ir mokslo ministerijų duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribas.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad buvo planuota dalį Atvirų duomenų direktyvos nuostatų perkelti į Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą (VIIVĮ), tačiau vėliau šių minčių buvo atsisakyta (buvo nuspręsta visas direktyvos nuostatas perkelti į vieną įstatymą). Atsižvelgiant į tai, kad Atvirų duomenų direktyvos nuostatos perkeltos į Teisės gauti informaciją ir duomenų pakartotinio naudojimo įstatymą (TGIĮ) ir jo įgyvendinamuosius teisės aktus, ministerija neplanuoja teikti VIIVĮ pakeitimo projekto, kuriame būtų įtvirtintos nuostatos dėl duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribų. TGIĮ, kurio pakeitimai įsigaliojo 2021-07-17, nuostatos, nustatančios institucijų atsakomybes duomenų atvėrimo srityje, galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms vienodai, todėl nustatyti specialias Susisiekimo, Žemės ūkio bei Švietimo ir mokslo ministerijų duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribas nėra poreikio.Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme (VIIVĮ) reglamentuota duomenų valdymo įgaliotinio sąvoka. Vadovaujantis įstatymo nuostatomis, duomenų valdymo įgaliotinis tiesiogiai prižiūri, kad informacija, duomenys, dokumentai ir (arba) jų kopijos būtų teikiami, skelbiami ir (arba) perduodami pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Ministerija informavo, kad, siekdama sudaryti palankias sąlygas veiksmingam duomenų atvėrimui bei padėti institucijoms atverti duomenis, patvirtino (2020-12-28 įsakymas Nr. 4-1150) Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijas, pagal kurias visos viešojo sektoriaus institucijos turi paskirti asmenį, atsakingą už institucijos duomenų atvėrimo organizavimą – Atvirų duomenų koordinatorių, bei pavesti koordinatoriui organizuoti ir įgyvendinti duomenų atvėrimą rekomendacijose nurodyta veiksmų seka.


Nustatyti atsakomybę už politikos įgyvendinimą ir identifikuoti Ūkio, Vidaus reikalų, Teisingumo ministerijų, Vyriausiojo ir įstaigų duomenų valdymo įgaliotinių funkcijas duomenų atvėrimo srityje.

Siekiant suderinto duomenų atvėrimo politikos formavimo ir įgyvendinimo, nustatant duomenų atvėrimo poreikį ir prioritetus:- 2017-12-20 nutarimu Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014-03-12 nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“, 22 punktas buvo papildytas nuostata, kad „Taryba <...> atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą <...>“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e). - susisiekimo ministro 2018-02-22 įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014-09-11 įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo“ buvo patikslintas Tarybos darbo reglamento 4.7 papunktis, kuriuo nustatoma, kad Taryba „atlieka viešojo sektoriaus subjektų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; informacija apie institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus ir Tarybos veiklą skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje“. Kartu buvo atnaujinta Tarybos sudėtis, į ją įtraukti valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų atstovai (nuoroda: http://sumin.lrv.lt/uploads/sumin/documents/files/Isakymas-2018-02-22(1).pdf).- 2020-06-30 Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Valstybės informacinių išteklių įstatymo projektas pateiktas derinti su suinteresuotomis institucijomis iki 2020-06-29. Įstatymo projektu siekiama patikslinti valstybės informacinių išteklių valdymo srities institucijų funkcijas, įvesti duomenų valdytojo sąvoką ir reglamentuoti duomenų valdymą ir tvarkymą. 2020-12-29 EIM pateiktais duomenimis, ministro sprendimu, įstatymo projektu siūlomą valstybės informacinių išteklių valdymo reformą numatyta atidėti iki bus parengta valstybės informacinių išteklių valdymo koncepcija. - 2021-07-29 EIM pateikė informaciją, kad buvo planuota dalį Atvirų duomenų direktyvos nuostatų perkelti į Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą (VIIVĮ), tačiau Atvirų duomenų direktyvos nuostatos perkeltos į Teisės gauti informaciją ir duomenų pakartotinio naudojimo įstatymą (TGIĮ) ir jo įgyvendinamuosius teisės aktus. TGIĮ (pakeitimai įsigaliojo 2021-07-17) nuostatos, nustatančios institucijų atsakomybes duomenų atvėrimo srityje, galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms vienodai.


Siekiant užtikrinti valstybės informacinių išteklių duomenų centralizuotą pasiekiamumą nustatyti atsakomybę valstybės informacinių išteklių valdytojams už jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenų nepasiekiamumą per VIISP ir suteikti įgaliojimus VIISP valdytojui taikyti atitinkamas kontrolės priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams, neužtikrinantiems jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenų pasiekiamumo per VIISP.

Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano (Vyriausybės 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) 9.2.7 papunkčiu numatytas veiksmas „Parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą“. Šio veiksmo įgyvendinimo terminas – 2022 m. II ketvirtis, už jo įgyvendinimą atsakinga Ekonomikos ir inovacijų ministerija. Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad įgyvendinus šį veiksmą, bus dokumentuotos visos sąsajos tarp registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų gavėjų ir teikėjų, tad bus matyti, kokius duomenų rinkinius naudoja duomenų gavėjai. Turint aiškų valstybės informacinių išteklių ir jų sąsajumo vaizdą, planuojama pereiti prie Once Only principo įgyvendinimo, nustatant master data šaltinius, iš kur informacija turės būti imama online, nedubliuojant jos kitose duomenų rinkiniuose. Be to, iki 2027 metų planuojama iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Šiam tikslui įgyvendinti į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Kaip duomenų apsikeitimo platformą numatoma panaudoti Valstybės duomenų valdysenos informacinės sistemos funkcionalumus.Ekonomikos ir inovacijų ministerijos nuomone, užtikrinti valstybės informacinių išteklių duomenų centralizuotą pasiekiamumą planuojama kitomis priemonėmis, todėl pirmiausia reikėtų įvertinti, kokią naudą atneš planuojamų techninių sprendimų įgyvendinimas ir tik vėliau spręsti dėl kitų priemonių taikymo.  Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijai įgyvendinti numatomos kitos priemonės, kurių įgyvendinimas numatytas 2022 - 2027 metais, rekomendacijos stebėsena baigiama.


Siekiant užtikrinti valstybės informacinių išteklių sąveikos veiksmingumą, atsižvelgiant į valstybinio audito ataskaitoje nustatytus trūkumus, tobulinti teisinio, organizacinio, semantinio, techninio sąveikumo reikalavimų reglamentavimą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija neplanuoja rengiamame Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo įstatymo projekte plėsti šiuo metu nustatyto teisinio reguliavimo, susijusio su valstybės informacinių išteklių funkciniu, techniniu ir semantiniu suderinamumu, o vieno langelio principo teikiant viešąsias ir administracines elektronines paslaugas įgyvendinimą planuoja užtikrinti per VIISP modernizavimą (projektą įgyvendinti planuojama iki 2027 m.).Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi daugiau kaip 5 metus ir detalesnis organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant užtikrinti, kad Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo projektai būtų įgyvendinami laiku, pasiūlyti sprendimus, kurie palengvintų reikiamų dokumentų parengimą ir suderinamą su Valstybine atominės energetikos saugos inspekcija ir Centrine projektų valdymo agentūra numatytais terminais.

Lietuvos Respublikos energetikos ministerija


Siekiant vykdyti įrodymais grįstą politiką, priimti pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei: sukurti savivaldybių socialinės paramos rezultatyvumo matavimo sistemą.

Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenai vykdyti sukurtas analitinis įrankis  (vizualizacijų programa https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview) ir stebėsenos rezultatai 2021 m. rugsėjo 20 d. pristatyti viešai, taip pat prieinami ministerijos interneto svetainėje https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/socialine-statistika/paramos-stebesena. Socialinės paramos veiksmingumo stebėsena yra vykdoma atrinkus pagrindinius socialinės paramos rodiklius skurdo mažinimo, pagalbos ir prevencijos srityse ir juos apjungus į bendrą indeksą. Indeksą sudarančių rodiklių reikšmės standartizuojamos joms priskiriant statistinius rangus, kurie matuojami balais nuo 1 iki 10. Šis metodas leidžia savivaldybės  tarpusavyje lyginti panašių savivaldybių rezultatus (pavyzdžiui, tos pačios apskrities arba savivaldybių grupių savivaldybes), savivaldybės raginamos orientuotis į geriausius rezultatus atitinkamoje dimensijoje ar srityje pasiekusias savivaldybes, sekti jų gerosios praktikos pavyzdžiais. Vykdant stebėseną, siekiama plėtoti veiksmingos socialinės paramos sistemos viziją, diegti teigiamas paskatas savivaldybėms tobulinti paramos teikimą, dalintis patirtimi bei prisidėti prie skurdo mažinimo tikslų.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Anykščių rajono savivaldybės administracija

Anykščių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3-jų savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų. 2021-02-04 savivaldybė informavo, kad 2 nekilnojamojo turto objektus planuoja perimti savivaldybės nuosavybėn, o 1 sunykusį nekilnojamojo turto objektą išregistravo iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės. Vadovaujantis Vyriausybės 2021-08-04 nutarimu Nr. 618 Anykščių rajono savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausęs ir savivaldybės patikėjimo teise valdytas nekilnojamasis turtas – J. Biliūno g. 19, Anykščių m. (registro Nr. 44/1365449, 2021-09-15 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. 10-SA-87).


Siekiant efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais: skatinti pardavėjus ir paslaugų teikėjus tenkinti pagrįstus vartotojų reikalavimus, nustatant, kad iš pardavėjų ir paslaugų teikėjų, pažeidusių vartotojų teises, būtų išieškotos ginčų nagrinėjimo sąnaudos.

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija

2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03. Siekiant didinti ginčo šalių suinteresuotumą spręsti ginčus taikiai, įstatyme nustatytos  finansinio pobūdžio priemonės: pardavėjo, paslaugų teikėjo pareiga atlyginti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos ginčo nagrinėjimo išlaidas proporcingai patenkintų vartotojų reikalavimų daliai.


Siekiant, kad vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: nustatyti, kad visi vartotojų teisių apsaugos institucijų sprendimai, kuriuos įvykdžius būtų apgintos vartotojų pažeistos teisės, turėtų vykdomojo dokumento galią.

2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550 ( įsigalios 2022 -01-03) kuriuo reglamentuota vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų nustatymo administracinė procedūra (ją atskiriant nuo vartotojų viešojo intereso gynimo), numatyta, kad VVTAT, išnagrinėjusi vartojimo sutartį dėl nesąžiningų sąlygų, priima nutarimą atsisakyti pripažinti arba pripažinti, kad vartojimo sutarčių sąlygos yra nesąžiningos ir įpareigoti pardavėją (paslaugų teikėją) netaikyti tokių sąlygų sudarant naujas vartojimo sutartis ir vykdant sudarytas vartojimo sutartis, numatyta atsakomybės už vartojimo sutarčių sąlygų, kurios teismo sprendimu arba VVTAT nutarimu buvo pripažintos nesąžiningomis, taikymą (bauda iki 3 proc. metinių pajamų, bet ne didesnė negu 100 000 eurų, o pažeidimą padarius pakartotinai per vienus metus – bauda iki 6 proc. metinių pajamų, bet ne didesnė negu 200 000 eurų).


Imtis priemonių, kad pataisos įstaigose nebūtų vykdoma su laisvės atėmimo vietų įstaigų paskirtimi nesusijusi veikla.

Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija (toliau – Įstaiga) įgyvendino Valstybinio audito  rekomendaciją :2018 m. vasario mėn. Įstaiga perdavė geriamojo vandens ir nuotekų šalinimo veiklą UAB „Kaišiadorių vandenys“, pagal Kaišiadorių rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybė) suteiktus įgaliojimus vykdyti veiklą.2021 m. spalio 29 d. Įstaiga šilumos energijos tiekimo buitiniams vartotojams ir Savivaldybei pavaldžioms įstaigoms veiklą perdavė UAB „Kaišiadorių šiluma“, todėl šilumos energijos ir karšto vandens tiekimo paslaugos fiziniams ir juridiniams asmenims nuo š. m. spalio 29 d. nebeteikiamos. Įstaiga šilumos energiją gaminasi tik savo reikmėms.


Siekiant užtikrinti veiksmingesnį viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumų panaudojimą, įdiegti pajėgumų naudojimo kontrolės sistemą ir pakeisti vežėjų atsisakytų naudoti pajėgumų perskirstymo kitiems vežėjams procedūras.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Rekomendacija įgyvendinta    2021-12-14 priimtame Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4, 41, 71, 9, 101, 12, 14, 17, 20, 21, 23, 231, 241, 251, 252, 26, 28, 29, 291, 292, 293, 295, 296, 297, 298, 301 ir 302 straipsnių pakeitimo, Kodekso papildymo 253, 299 ir 2910 straipsniais ir 251 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatyme Nr. XIV-772 įtvirtinus pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančias priemones


Siekiant užtikrinti, kad Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšomis finansuojami vietinės reikšmės kelių (gatvių) statybos ir priežiūros darbai būtų atrenkami objektyviau, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, nustatančius pareigą savivaldybėms patvirtinti teisės aktus, reglamentuojančius šios programos lėšų skirstymą, ir juose nurodyti atrankos kriterijus, procedūras ir jų vykdymą.

Audituotas subjektas informavo, kad 2021 m. gruodžio 23 d. priimtas Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo pakeitimo įstatymas, kuriame numatytos nuostatos dėl Programos finansavimo lėšų paskirstymo tvarkų, pagal kurias sudaromos ir nuolat atnaujinamos vietinės reikšmės kelių objektų prioritetinės eilės, patvirtinimo savivaldybėse.


Siekiant didinti socialinės paramos prieinamumą, kad informacija visuomenei būtų pateikiama aiškiai ir suprantamai, parama būtų teikiama patogiau ir pasiektų visus asmenis, kuriems ji reikalinga:  tobulinti informacines sistemas, kad būtų užtikrintos prašymų pateikimo, asmens bylos formavimo ir prieigų prie trūkstamų registrų ar informacinių sistemų galimybės.

Įgyvendinant rekomendaciją, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija vykdo projektą „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“. Numatyta sukurti naujas ir modernizuoti esamas paslaugas, įskaitant ir  prašymų formų socialinei paramai (piniginės socialinės paramos, socialinių paslaugų) perkėlimą į elektroninę erdvę tų paslaugų, kurių galimybė Socialinės paramos šeimai informacinės sistemoje (SPIS) gyventojams naudotis elektroninių viešųjų paslaugų rinkiniu, t. y. pateikti prašymus elektroniniu būdu. Įdiegus šias priemones, bus padidintas socialinės paramos prieinamumas asmenims, kuriems ji reikalinga, informacija pateikiama aiškiai ir patogiau pasieks visuomenę. 2024 m. birželio mėn. pradėtas dviejų paslaugų bandomosios eksploatacijos etapas. Visų paslaugų, numatytų projekte, administravimą į naują SPIS prašymų modelį planuojama perkelti iki 2024 m. gruodžio 1 d., palaipsniui papildomai įkeliant administruojamas paslaugas.


Kaišiadorių rajono savivaldybės administracija

Kaišiadorių r. savivaldybė, vadovaudamasi Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl Viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Kaišiadorių r. savivaldybės tarybos 2020-09-24 sprendimu Nr. V17E-257 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo valstybės įstaigai Turto bankui“, 2021-10-27 Valstybės nekilnojamojo turto perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 21-A6-1-89 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą (garažą (boksą) G-1, unikalus Nr. 4998-5000-3023:0001, bendras plotas 19,06 kv. m, esantį Kaišiadoryse, Girelės g. 8).


Siekiant išvengti neigiamų pasekmių žmonių sveikatai, užtikrinti nepertraukiamą paslaugų teikimą bei tiekiamo geriamojo vandens kokybę, įgyvendinti priemones, kurios nelicencijuotiems tiekėjams neleistų tiekti geriamojo vandens tiekimo paslaugų gyventojams.

Valstybinė energetikos reguliavimo taryba

Siekiant išvengti neigiamų pasekmių žmonių sveikatai, užtikrinti nepertraukiamą paslaugų teikimą bei tiekiamo geriamojo vandens kokybę, buvo įgyvendinamos priemonės, kurios nelicencijuotiems tiekėjams neleistų tiekti geriamojo vandens tiekimo paslaugų gyventojams. Licencijuotų fizinių ir juridinių asmenų teikiančių geriamąjį vandenį dalis 2023 m. pabaigoje padidėjo iki 90 proc.


Siekiant efektyvesnio viešųjų pirkimų sistemos funkcionavimo:1. užtikrinti vieningą viešųjų pirkimų politikos formavimą, nustatant aiškius prioritetus viešųjų pirkimų politikos formavime dalyvaujančioms ir ją įgyvendinančioms institucijoms;2. tobulinti viešųjų pirkimų strateginį planavimą: valstybės lygiu nustatyti sistemos tikslus, uždavinius ir rodiklius; organizuoti, koordinuoti ir kontroliuoti visos sistemos institucijų veiksmus.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIMIN), 2021 metais atlikusi viešąją konsultaciją, dalyvaujant Viešųjų pirkimų tarnybai (VPT), parengė dokumentą „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ (Dokumentas). Dokumente įvardintos viešųjų pirkimų sistemos probleminės sritys, kurioms turėtų būti skiriamas prioritetas, analizuojamos problemų priežastys, nustatomi problemoms šalinti reikalingi veiksmai (uždaviniai), numatomi siekiami pokyčiai viešųjų pirkimų sistemoje (tikslai). Pažymėtina, kad Dokumente tarp kitų veiksmų numatoma stiprinti viešųjų pirkimų politikos formavimo ir jos įgyvendinimo sąsają (numatoma nustatyti pareigą VPT strateginius veiklos planus derinti su už viešųjų pirkimų politikos formavimą atsakinga institucija), siekti vieningo teisės aktų interpretavimo (EIMIN sudarytos Viešųjų pirkimų reguliavimo stebėsenos komisijos veikloje dalyvaus už viešųjų pirkimų politikos įgyvendinimą, priežiūrą atsakingų institucijų, teismų, akademinės bendruomenės, perkančiųjų organizacijų ir verslo atstovai), plėtoti ir skelbti viešųjų pirkimų rodiklių švieslentę, kurioje atsispindėtų kiekvienos perkančiosios organizacijos pirkimų rezultatai pagal valstybės planavimo dokumentuose, teisės aktuose nustatytus bei kitus pirkimų efektyvumą atspindinčius rodiklius (https://vpt.lrv.lt/lt/svieslente (2018-2020 m. duomenys) ir https://vpt.lrv.lt/lt/statistika-ir-analize/pirkimu-vykdytoju-zemelapis-svieslente-1 (duomenys realiuoju laiku, 2021-2022 m.). Šiam Dokumentui Vyriausybė pritarė 2021 m. gruodžio 15 d. pasitarime kartu pavesdama EIMIN aktyviai veikti, kad, įgyvendinant Dokumente įvardytus veiksmus ir kitas reikalingas priemones, įvyktų numatomi viešųjų pirkimų sistemos pokyčiai ir rekomenduodama VPT kartu su EIMIN  ir toliau glaudžiai bendradarbiauti ir Dokumente įvardytų veiksmų įgyvendinimo rezultatus aptarti Vyriausybei teikiamoje veiklos ataskaitoje. Taip pat pavesta EIMIN kas 2 metus pristatyti Vyriausybei atnaujintą Dokumentą ir pateikti jame nurodytų veiksmų įgyvendinimo ataskaitą


Siekiant kryptingai vykdyti prevencinę veiklą, vertinti vykdomų priemonių naudingumą, kad prioritetas būtų skiriamas paveikiausioms priemonėms.

Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Siekiant įvertinti naudojamų prevencinių priemonių naudingumą, 2019 m. vykdant gyventojų apklausą apie Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklą ir jos teikiamas paslaugas, buvo įtraukti klausimai apie konkrečių VDI vykdytų informacinių kampanijų matomumą ir jų poveikį. Apklausos metu nustatyta, kad VDI šviečiamųjų priemonių žinomumas (matomumas) siekia apie trečdalį (31 proc. respondentų tikrai matė arba mano, kad matė VDI reklamas). Atsakydami apie reklamų poveikį, 54 proc. respondentų nurodė, kad reklamos privertė susimąstyti, daugiau nei penktadalis (apie 28 proc.) respondentų teigė, kad žiūrėdami galvojo, kas jose sakoma, bet pernelyg nesusimąstė. 2021 m. VDI atliko įmonių ir gyventojų apklausas, kurių metu buvo vertinamas švietėjiškų veiklų žinomumas, tačiau naudingumas nebuvo vertinamas. Apklausų rezultatai parodė: apie VDI švietėjišką veiklą žino mažiau nei 50 proc. visų apklaustų įmonių ir šis rodiklis turi tendenciją mažėti; šviečiamųjų priemonių žinomumas tarp apklaustų gyventojų išlieka panašus lyginant su 2019 m. (2021 m. - 33 proc.). VDI 2020 m. atliko taikomų prevencinių priemonių, užsienio šalių bei kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų gerosios praktikos analizę nelegalaus, nedeklaruoto darbo, darbo teisės ir nelaimingų atsitikimų srityse. Nelaimingų atsitikimų ir darbo teisės srityse atlikus analizę padarytos išvados, kad užsienio šalyse ir kitose priežiūros institucijoje taikomos panašios prevencinės priemonės, todėl ateityje bus vykdomos tos pačios prevencinės priemonės: konsultaciniai renginiai, konsultacijos gyvai ir telefonu, informacija VDI internetiniame puslapyje, metodinės rekomendacijos, informacinės kampanijos, socialinės reklamos. Detalesnė analizė, išskiriant paveikiausias VDI vykdytas konkrečias prevencines priemones, lyginant su kitomis priemonėmis, neatlikta. Nelegalaus, nedeklaruoto darbo srityje atlikus analizę pateikti siūlymai prevencinių priemonių planavimui: įspėjamieji laiškai darbdaviams, pas kuriuos komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių; prevenciniai pokalbiai su atrinktų įmonių vadovais dėl mažo darbo užmokesčio, kitų su darbo teisės aktų pažeidimais galimų rizikų; prevencinė informacinė kampanija, skirta jaunimui. Taip pat siūloma vykdyti apklausas, siekiant nustatyti, ar taikomos prevencinės priemonės (pvz. laiškai įmonėms) turėjo poveikį, t. y. ar įmonės peržiūrėjo savo darbo apmokėjimo tvarką, didino darbo užmokestį, įdarbino daugiau darbuotojų ir pan. Analizėje minimi kitose institucijose, taip pat užsienio šalyse taikomi gerosios praktikos pavyzdžiai, kurie galėtų būti taikomi VDI. Tačiau, argumentuodama resursų trūkumu, VDI tokių siūlytų prevencinių priemonių vykdyti neplanuoja. VDI teigimu, inspekcijos atlikti vertinimai yra naudingi ir į juos  atsižvelgiama planuojant ir vykdant prevencines priemones. Tačiau neplanuojamas šių priemonių naudingumo vertinimas, paveikiausių priemonių identifikavimas, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies ir stebėseną baigiame.


Siekiant, kad viešųjų pirkimų teisinis reglamentavimas suteiktų galimybes optimizuoti viešųjų pirkimų procesą ir didinti jo efektyvumą:1. peržiūrėti nacionalinį viešųjų pirkimų teisinį reguliavimą ir spręsti, kaip supaprastinti mažos vertės ir supaprastintų viešųjų pirkimų reglamentavimą;2. įvertinti vidaus kontrolės sistemą viešųjų pirkimų srityje ir, paprastinant viešųjų pirkimų procedūras, stiprinti ją, siekiant išlaikyti skaidrumo ir efektyvumo tikslų balansą.

2021 m. rugsėjo 30 d. priimti Viešųjų pirkimų įstatymo pakeitimai, kuriais sudarytos galimybės optimizuoti viešųjų pirkimų procesą bei padidinti jo efektyvumą, t. y. sukurtos paskatos didinti pirkimų centralizavimo mastą, mažoms perkančiosioms organizacijoms, kurios pirkimams išleidžia ne daugiau kaip 30 tūkst. Eur per metus, netaikomos pirkimų taisyklės, padidinta mažos vertės neskelbiamų pirkimų, žodinių sutarčių riba. Taip pat Ekonomikos ir inovacijų ministerija, bendradarbiaudama su Viešųjų pirkimų tarnyba, palaipsniui sieks maksimaliai automatizuoti ir standartizuoti pirkimų procesą ir tokiu būdu mažinti administracinę naštą ir didinti aiškumą pirkimų dalyviams, suteikti reikiamą metodinę pagalbą pirkimų vykdytojams, keisti pirkimų sistemos dalyvių, įskaitant priežiūros institucijų, požiūrį į pirkimus. Pirkimų efektyvumą didins ir nuosekliai plėtojamas CPO LT katalogas.


Numatyti priemones, užtikrinančias, kad būtų pasinaudojama daugiabučių namų modernizavimo proceso stebėsenos duomenimis, kurie leistų priimti pagrįstus sprendimus dėl šio proceso tobulinimo.

Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašas


Siekiant, kad būtų gerinamas institucijų pasirengimas valdyti ekstremaliąsias situacijas ir įgyvendinami teikiami siūlymai dėl institucijų pasirengimo valdyti šias situacijas tobulinimo, rekomenduojame patikslinti subjektų, koordinuojančių pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, kompetencijas ir atsakomybes.


Siekiant efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais: pertvarkyti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka institucinę sistemą, atsižvelgiant į tam tikrose vartojimo srityse kylančių ginčų skaičių ir institucijų turimas kompetencijas išnagrinėti šiuos ginčus.

Siekiant efektyvesnio vartotojų ginčų nagrinėjimo iš 2 - jų numatytų priemonių įgyvendinta tik viena: -2020 m. sausio 14 d. Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos  sąlygos įgaliotosioms vartotojų asociacijoms atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) ir finansuoti tokią įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą.- antra priemonė neįgyvendinta, t.y. nepertvarkyta vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka institucinė sistema. TM informavo, kad pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą  neplanuoja. Optimizuoti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo ginčų neteisminio sprendimo krūvį sieks kitomis priemonėmis: pavedant ginčus nagrinėti vartotojų asociacijoms, skatinant taikų ginčų nagrinėjimą ir plečiant mediacijos apimtis.


Siekiant darbo ieškančių asmenų įdarbinimo/įsidarbinimo po dalyvavimo aktyvių darbo rinkos politikos priemonių tvarumo po 12 mėn. didėjimo, kartą per ketvirtį, surinkus reikalingus duomenis, atlikti priemonių efektyvumo vertinimą apimant panaudotas lėšas.

Užimtumo tarnyba prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Atnaujinta Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodika (patvirtinta Užimtumo direktoriaus 2020-09-07 įsakymu "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo", V-353) , įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.


Siekiant laisvų darbo vietų užpildymo lygio didėjimo, nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad būtų atrenkami ir darbdaviams pasiūlomi tinkami kandidatai.


Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina numatyti ir įgyvendinti priemones, sudarančias sąlygas aplinkos apsaugos pareigūnams kvalifikacijai tobulinti.

Parengta kvalifikacijos kėlimo poreikių identifikavimo, kvalifikacijos kėlimo  planų sudarymo ir įgyvendinimo bei kvalifikacijos kėlimo efektyvumo vertinimo tvarką.


Siekiant turėti kokybiškus duomenis apie komunalinių atliekų tvarkymą, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, užtikrinti, kad kasmet nustatyta tvarka būtų atliekamas Aplinkos apsaugos agentūrai pateiktų atliekų darytojų ir tvarkytojų metinių ataskaitų vertinimas.


Siekiant užtikrinti, kad įvykus didelio masto ekstremaliajam įvykiui savivaldybės galėtų operatyviai paskelbti ekstremaliąją situaciją ir ją efektyviai suvaldyti, rekomenduojame patikslinti ekstremaliųjų įvykių kriterijus, jų vertinimo dydžius.

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 2 priemonės, kurios yra įgyvendintos. Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 straipsnyje nustatyta savivaldybės ir valstybės lygių ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarka. Šio įstatymo 2 straipsnyje nustatytos krizinių situacijų sąvokos. Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų dydžiai. Šiuo nutarimu taip pat patvirtintas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta savivaldybės ir valstybės lygio ekstremaliosios situacijos skelbimo tvarka. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.


Siekiant kokybiškos ir sistemingos galimų pavojų ir grėsmių rizikos analizės, rekomenduojame paskirti instituciją, įgaliotą koordinuoti, kaip atliekama nacionalinės rizikos analizė.

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kuriame nustatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras informuoja Nacionalinio saugumo komisijos pirmininką apie ypatingus įvykius, gresiančias ar susidariusias krizes ir ekstremaliąsias situacijas, analizuoja krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo duomenis, teikia Nacionalinio saugumo komisijai ir Vyriausybei pasiūlymus dėl situacijos valdymo priemonių bei atlieka nacionalinį galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimą, kurio tvarkos aprašą tvirtina Vyriausybė. Šiame įstatyme numatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras ne rečiau kaip kartą per metus rengia ataskaitą apie Lietuvos Respublikos nacionalinio saugumo būklę ir plėtrą ir teikia ją Nacionalinio saugumo komisijai. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.


Siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas poveikio aplinkai vertinimo dokumentuose ir (ar) taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimuose bei taršos leidimuose  numatytas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, rengiant poįstatyminius teisės aktus aiškiai apibrėžti, kas turi būti patikrinta, prieš ūkio subjektui pradedant veiklą.

Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, Aplinkos ministro įsakymu patvirtintas l Planuojamos ūkinės veiklos objekto patikrinimo prieš eksploatavimo pradžią tvarkos aprašas.


Siekiant užtikrinti taupų ir veiksmingą bausmių vykdymo sistemos funkcionavimą, imtis iniciatyvos nustatyti aiškias laisvės atėmimo vietų modernizavimo kryptis ir apimtis (rekomendacija teikta Teisingumo ministerijai ir Kalėjimų departamentui prie Teisingumo ministerijos).

2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programoje numatytos pažangos priemonės: „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“, „Optimizuoti nuteistųjų resocializacijos ir pagalbos suimtiesiems sistemą“, „Optimizuoti bausmių vykdymo sistemos personalo skaičių ir kelti jo kvalifikaciją“.Šiuo metu yra rengiamas priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ aprašas, atliekama veiklų alternatyvų analizė. Planuojama, kad šios priemonės aprašas bus patvirtintas 2022 m. I ketvirtį. Rengiamame pažangos priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ apraše išskirtos šios veiklos: „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“, „Kamerinio tipo patalpų įrengimas įkalinimo įstaigose“, „Esamų inžinerinių statinių techninių savybių gerinimas“.


Siekiant, kad būtų sudarytos sąlygos valstybės mastu identifikuoti visus didelės ir labai didelės rizikos galimus pavojus ir periodiškai juos vertinti, rekomenduojame patvirtinti Nacionalinės rizikos analizės atlikimo metodiką.


Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto apskaita būtų tiksli ir išsami - apskaitoje registruoti visą savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamą turtą ir imtis priemonių, kad visi apskaitos duomenys būtų tikslūs ir išsamūs.

Kėdainių rajono savivaldybės administracija

Kėdainių r. savivaldybė 2021 m. IV ketvirtį iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės išregistravo savivaldybės patikėjimo teise valdomą 119,65 kv. gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto objektą – gyvenamąjį namą (unikalus Nr. 5393-0016-6014) ir inžinerinius statinius (unikalus Nr. 5393-0016-6025), esančius Jubiliejaus g. 3, Kėdainių m., kurių savivaldybės įstaigos ir/ar institucijos nevaldė ir nenaudojo savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms vykdyti ir buvo sunaikinti.


Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojams, naudojantiems ar šalinantiems pavojingąsias atliekas, nutraukus veiklą likusios nesutvarkytos atliekos būtų sutvarkytos nenaudojant valstybės biudžeto lėšų numatyti ir vykdyti priemones, kurios užtikrintų, kad derinant įmonių pateiktas veiklos nutraukimo plane numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatas būtų įsitikinama, ar jose nurodytos atliekų tvarkymo kainos atitinka rinkos kainas.

Įgyvendinant rekomendaciją Aplinkos ministerija pakeitė Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, patikslindama  reikalavimus, kad būtų užtikrintas veiklos nutraukimo plane planuojamų priemonių įgyvendinimo sąmatų atitikimas rinkos kainoms.


Siekiant turėti darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės veiklai tobulinti reikalingus duomenis, atlikus patikrinimus vertinti grįžtamąjį ryšį (pvz., naudotis nemokama grįžtamojo ryšio sistema inspect.ukmin.lt) ir gautus duomenis naudoti sprendimams priimti ar veiklai tobulinti.

Siekiant po patikrinimų gauti grįžtamąjį ryšį ir tobulinti darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės veiklą, patvirtintas (2021-01-26 įsakymu Nr. EV-26) Anoniminės apklausos po Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos (VDI) atliktų patikrinimų tvarkos aprašas. Valstybinės darbo inspekcijos valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema (DSS IS) 2021 m. papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Atsakymų suvestinės - grafikai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje.  2021 metais atliktos anoniminės apklausos atsakymų pasiskirstymas rodo, kad VDI inspektoriai patikrinimų metu elgiasi mandagiai ir profesionaliai, atsako į visus kilusius klausimus, patikrinimai vyksta operatyviai ir sklandžiai bei prisideda prie įmonių veiklos tobulinimo. VDI teigimu, nors nusiskundimai yra pavieniai, jie yra analizuojami ir pagal galimybes įgyvendinami, pvz., atsižvelgiant į nusiskundimus dėl VDI inspektorių bendravimo su trečiųjų šalių piliečiais problemų, perkamos vertėjų paslaugos; dėl pranešimų, kad VDI inspektoriai netiesiogiai prašė kyšio, VDI sustiprinamos korupcijos prevencijos priemonės ir pan.


Siekiant pasirengti tinkamai valdyti krizines situacijas, rekomenduojame teisės aktuose nustatyti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima identifikuoti ir konstatuoti krizines situacijas.

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio V skyriuje “Krizės valdymas” reglamentuotas krizinių  situacijų valdymas. Krizinių situacijų sąvokos nustatytos šio įstatymo 2 straipsnyje. Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų dydžiai. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.


Siekiant užtikrinti, kad institucijos planuotų veiksmingas ekstremaliųjų situacijų valdymo priemones, rekomenduojame nustatyti kokybinius pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo kriterijus.

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Šilutės rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 3 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ NT (pastatas-siurblinė, esanti Rūgalių k. (unikalus Nr. 4400-2373-8405) bei dalis garažo, esantis Kęstučio g. 1G-4, Šilutėje (unikalus Nr. 8896-9007-9016:0002) ir dalis administracinio pastato, esantis Lietuvininkų g. 8, Šilutėje (unikalus Nr. 8893-0006-0014)) perduotas Šilutės r. savivaldybės nuosavybėn (2022-07-11 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. R6-90/T11-19).


Siekiant, kad atsakingosios ir remiančiosios institucijos valdytų informaciją apie jų valdymo srityje ar teritorijoje galinčius kilti pavojus ir suplanuotų veiksmus visiems Nacionalinėje rizikos analizėje nustatytiems didelės ir labai didelės rizikos pavojams valdyti, rekomenduojame nustatyti Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano parengimo tvarką ir joje numatyti plano atnaujinimo ir peržiūros procesus.


Siekiant, kad visoms valstybinėms funkcijoms bendros vykdymo išlaidos (darbo užmokesčio, administravimo ir kt.) būtų apskaičiuojamos vienodai, nustatyti vienodus jų apskaičiavimo principus.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

2024-11-20 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintose gairės, kuriose nustatyti planavimo principai išlaidų grupėms: darbo užmokesčiui, komunalinėms paslaugoms, kvalifikacijos kėlimui,  turto kūrimui, pagerinimui ir turto nuomai, informacinių sistemų kūrimui arba modernizavimui, ilgalaikio materialiojo turto remontui, išmokoms, skiriamoms nustatytam gavėjų skaičiui, specialioms tikslinėms dotacijoms, skiriamoms finansuoti valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms, kurias valstybė pagal įstatymus perdavė savivaldybėms.


Tam, kad visi ikiteisminiai tyrimai, kuriuose įtariamieji yra suimti, ar įtariamieji ar nukentėjusieji yra nepilnamečiai, būtų atliekami prioriteto tvarka, tikslinti policijoje atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašą.

Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos

Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės, kurios yra įgyvendintos. Lietuvos policijos generalinio komisaro 2022-12-14 įsakymu Nr. 5-V-1211 patvirtintas Policijos įstaigose atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašas, kuris nustato nusikalstamų veikų tyrimo prioriteto nustatymo tvarką ir kriterijus, taip pat policijos padalinių ir pareigūnų darbo ikiteisminio tyrimo srityje organizavimo pagal nustatytus prioritetus tvarką. Šiame apraše nustatyta, kad ikiteisminiai tyrimai, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos sunkumo ir pavojingumo laipsnį, skirstomi į AA, A, B ir C kategorijas. AA kategorijai priskiriami labai sunkūs nusikaltimai ir visi ikiteisminiai tyrimai, kuriuose įtariamieji yra suimti arba įtariamieji ar nukentėjusieji yra nepilnamečiai. Ikiteisminių tyrimų prioritetai nustatomi vadovaujantis BPK 176 str. 2 d. nuostatomis, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos kategoriją (AA, A, B ar C) ir ikiteisminio tyrimo lygį (1, 2 ar 3). Jei baudžiamojoje byloje atliekamas kelių skirtingų kategorijų nusikalstamų veikų tyrimas, ikiteisminio tyrimo prioritetas nustatomas pagal nusikalstamą veiką, priskirtą aukščiausiai kategorijai.


Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, atlikti detalesnę mokesčių mokėtojų poreikių ir lūkesčių analizę, įvertinant problemas, su kuriomis susiduriama administruojant mokesčius, ir pagal gautus rezultatus suplanuoti priemones, kurios keltų el. paslaugų pažangumo lygį, mažintų administracinę naštą ir skatintų naudotis i.MAS el. paslaugomis.

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė atliktų apklausų rezultatus, kuriais remiantis 2020 m. atlikta: - viešoji konsultacija skirta įvertinti i.MAS posistemio i.SAF naudotojų pasitenkinimą šios sistemos elektroninių paslaugų kokybe, išsiaiškinti naudotojų identifikuotus trūkumus bei poreikius;- išsamūs nuotolinių apskaitos paslaugų smulkiam verslui posistemio (toliau - i.APS) naudojamumo, naudotojų poreikių ir elgsenos tyrimai ir pagal gautus rezultatus inicijuoti i.APS posistemės paslaugų tobulinimai;- i.SAF posistemio apklausa, siekiant identifikuoti tobulintinas sritis dėl spartesnio mokėtojų paslaugų teikimo ir, atsižvelgiant į gautus rezultatus buvo atlikti i.SAF posistemio modifikavimo darbai, atsižvelgiant į mokėtojų pageidavimus.Mokesčių mokėtojų i.VAZ paslaugų tobulinimo, naujų sukūrimo poreikis vertintas remiantis „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ procedūra.2021-10-11, atsižvelgiant į vartotojų poreikius, sudaryta Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.SAF, i.VAZ posistemių) plėtros paslaugų viešojo pirkimo sutartis Nr. (1.10-04-2 E) 22-138. 2021-10-12 pasirašytas įsakymas Nr. V-380 dėl projekto „Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (I.MAS) ir jos posistemių I.SAF ir I.VAZ plėtros“ vykdymo.


Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, nustatyti tinkamumo vartotojams vertinimo kriterijus ir patvirtinti el. paslaugų tinkamumo vertinimo tvarką, pagal kurią periodiškai būtų atliekami el. paslaugų tinkamumo naudotojams tyrimai ir, atsižvelgiant į jų rezultatus, tobulinamos el. paslaugos.

Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, Valstybinė mokesčių inspekcija patvirtino paslaugų kokybės vertinimo bei analizės procedūrą „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ (2020-12-22 įsakymas Nr. V-542),  pagal kurią i. MAS naudotojų poreikiai įtraukiami į sistemos plėtros artimiausius darbus.


Siekiant užtikrinti, kad statybos leidimas būtų išduotas teisėtai, parengti ir vykdyti priemones, kurios šviestų visuomenę ir didintų jos informuotumą apie statybos procesus.

Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistos Statybos įstatymo nuostatos dėl visuomenės informavimo, vykdytos priemonės, kurios  didina visuomenės informuotumą apie statybos procesus.


Siekiant užtikrinti aukštą valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų saugumo lygį, atsižvelgiant į esamas kibernetines grėsmes, tinklų integracijos perspektyvas bei vykstančius atsakomybės ir kompetencijų pasidalijimo pokyčius, nustatyti vieningus saugumo reikalavimus valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams.

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija

Siekiant užtikrinti aukštą valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų saugumo lygį:•2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 patvirtinti Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai, tarp kurių yra Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas. Apraše nustatyti bendri saugumo reikalavimai valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams;•2023-07-19 nutarimais Nr. 573, 574, 575 priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas.


Siekiant šalies mastu užtikrinti rezultatyvesnį nusikalstamos veikos elektroninėje erdvėje užkardymą, mažinant galimybes gyventojams tapti šių nusikaltimų aukomis:1. numatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas šalinti neteisėtą ir žalingą turinį internete;2. užtikrinti bendrą blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarką.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Įgyvendinant rekomendaciją:-2023-04-25 priimtas Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymo Nr. I-1418 2, 6, 19, 24, 27, 28, 48 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 19-1, 19-2 straipsniais įstatymas, kuris nustato veiksmingesnes teroristinio turinio pašalinimo galimybes ir priemones, įgyvendinant ir į nacionalinę teisę perkeliant Reglamentą (ES) 2021/784;- 2023-12-31 priimti Lietuvos Respublikos informacinės visuomenės paslaugų įstatymo Nr. X-614 pakeitimai, siekiant kovoti su neteisėtu turiniu internete, įgyvendinant ir į nacionalinę teisę perkeliant Reglamentą (ES) 2022/2065.


Šakių rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Šakių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė du valstybės nekilnojamojo turto objektus, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti jis buvo perduotas: 18,48 kv. m garažą, esantį Bažnyčios g. 4 K2-5 (unikalus Nr. 8495-2000-2029:0006) ir 42,29 kv. m gaisrinės pastato, esančio Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestis, Šakių r. (unikalus Nr. 8495-9002-5012). 2021-01-25 savivaldybė informavo, kad garažas yra reikalingas ir nuo 2020-01-07 naudojamas su žemės ūkio veikla susijusioms funkcijoms, kurioms įgyvendinti ir buvo perduotas. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ ir savivaldybės tarybos 2021-06-25 sprendimu Nr. T-198 „Dėl sutikimo perimti valstybės nekilnojamąjį turtą Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn“ nekilnojamasis turtas – patalpos (pritaikytos gyvenamajai paskirčiai), kurios yra gaisrinės pastate (unikalus Nr. 8495-9002-5012, plotas 42,29 kv. m, patalpų indeksai nuo 1-1 iki 1-5) bei sandėlis (unikalus Nr. 4400-0020-4096, bendras plotas – 26 kv. m), esantys Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestyje, Šakių r. sav., perimti Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn (2022-04-28 Turto perdavimo–priėmimo aktas Nr. VL-585).


Siekiant išvengti ligų ir kenkėjų masinio išplitimo židinių susidarymo, esant didelio masto pažeidimams miškuose, nustatyti pažeidimų priežastis, įvertinti masinio išplitimo židinių susidarymo riziką, rekomenduoti tinkamiausias priemones ir stebėti taikytų priemonių efektyvumą.


Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, įvertinti metodinių rekomendacijų, skirtų nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimui, poreikį ir jas parengti.

Lietuvos Respublikos Generalinė prokuratūra


Siekiant efektyvios valstybinių miškų kontrolės, užtikrinti, kad Aplinkos apsaugos departamentas vykdydamas valstybinę visų nuosavybės formų šalies miškų būklės, naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolę atskirtų patikrinimų planavimo ir vykdymo funkcijas ir įdiegtų ūkio subjektų rizikos vertinimo sistemą.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Siekiant efektyvios valstybinės visų nuosavybės formų šalies miškų būklės, naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolės,   Aplinkos apsaugos departamentas  atskyrė patikrinimų planavimo ir vykdymo funkcijas ir įdiegė rizikos vertinimo sistemą.


Siekiant, kad valstybė ir savivaldybės turėtų aktualią informaciją apie ūkio subjektų veiklos sukeliamą neleistiną neigiamą poveikį aplinkai ir galėtų laiku imtis priemonių jam mažinti, užtikrinti ūkio subjektų monitoringo vykdymą, atsiskaitymą už jį ir ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizę dėl jų neigiamo poveikio aplinkai.


Siekiant, kad pastatytą statinį būtų leidžiama eksploatuoti be papildomų reikalavimų, nustatyti priemones, užtikrinančias statybos procese dalyvaujančių subjektų atsakomybės ribas už statinių projektų kokybę.

Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistos Statybos įstatymo nuostatos dėl tikrinančių subjektų kompetencijos, aiškiau apibrėžti statinio projekto ekspertizės privalomumo atvejai, pakeistos neypatingų statinių statybos užbaigimo tvirtinimo nuostatos.


Siekiant savavališkos statybos registravimo prevencijos, nustatyti, kad privataus subjekto atliekamos statinio ekspertizės metu būtų įvertinta ne tik jo techninė būklė, bet ir teisėtumas.

Siekiant savavališkos statybos registravimo prevencijos pakeisti statybos, teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros procesus reglamentuojantys teisės aktai


Siekiant užtikrinti, kad pastatyti statiniai būtų naudojami pagal paskirtį, nurodytą statybos leidime, parengti ir pateikti tvirtinti galiojančių teisės aktų pakeitimus dėl leidimo viename sklype jo neatidalijus ir nesuformavus naujo žemės sklypo statyti daugiau nei vieną pastatą.

Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Teritorijų planavimo įstatymas, numatant, kad kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jeigu teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.


Bendradarbiaujant su Valstybine kainų ir energetikos kontrolės komisija ir kitomis institucijomis, apsvarstyti ir numatyti priemones dėl šilumos vartotojų permokėtų lėšų išieškojimo iš UAB „Vilniaus energija“, kad būtų apgintas viešasis interesas ir vartotojams būtų grąžintos permokėtos lėšos.

Vilniaus miesto savivaldybė ėmėsi priemonių dėl permokėtų lėšų išieškojimo – kreipėsi į Tarptautinį Stokholmo arbitražo tribunolą, kuris Vilniaus miesto savivaldybei priteisė 83 mln. eurų kompensacijos už padarytą žalą.


Siekiant nustatyti Lietuvos Respublikos vyriausiojo epidemiologo įgaliojimus ekstremaliųjų situacijų metu, įvertinus vyriausiojo epidemiologo instituto funkcijas užkrečiamųjų ligų valdymo sprendimų priėmimo procese, pakeisti teisės aktus.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Rengiami Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo pakeitimo siūlymai.


2. Siekiant priešgaisrines gelbėjimo pajėgas aprūpinti tinkama gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika, įranga ir asmeninėmis apsaugos priemonėmis, siūlome:2.1. įvertinti, ar Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto nuostatos užtikrina, kad priešgaisrinės gelbėjimo pajėgos būtų  aprūpintos gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika; 2.2. parengti ilgalaikę bendro visų pajėgų aprūpinimo gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika, įranga ir asmeninėmis apsaugos priemonėmis strategiją, numatant įsigijimo prioritetus ir lėšų šaltinius.


Siekiant, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą būtų tikslūs ir išsamūs - registro duomenis peržiūrėti ir atnaujinti.

Jonavos rajono savivaldybės administracija

Jonavos r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą 25,42 kv. m pastatą-garažą (unikalus numeris 4696-7000-1014:0008) panaudos teise naudoja savivaldybės biudžetinė įstaiga Jonavos r. švietimo pagalbos tarnyba savarankiškųjų savivaldybės funkcijų įgyvendinimui. Panaudos sutartis 2021-07-29 įregistruota Nekilnojamojo turto registre. Savivaldybės patikėjimo teise valdomą negyvenamąją patalpą – gaisrinę ( unikalus Nr. 4697-6003-6021:0002) su jai priskirtais garažais (unikalūs Nr. 4697-6003-6032 ir  4697-6003-6032) panaudos teise naudoja Jonavos r. priešgaisrinė tarnyba. Panaudos sutartis 2021-05-11 įregistruota Nekilnojamojo turto registre.


Siekiant stiprinti kibernetinio saugumo subjektų, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, gebėjimus identifikuoti kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, bei tinkamai reaguoti į juos:1. organizuoti kibernetinio saugumo subjektams, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, mokymus, užtikrinant, kad jų metu būtų suteiktos reikiamos teisinės ir techninės žinios apie nusikaltimus elektroninėje erdvėje;2. parengti metodinius dokumentus dėl incidento žalos/nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo.


Sudarant prielaidas siekti geresnės valstybinės reikšmės kelių kokybės, nustatyti motyvuojančius ir ambicingus valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklius.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Susisiekimo ministerija informavo, kad įgyvendino rekomendaciją dėl motyvuojančių ir ambicingesnių valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklių nustatymo –susisiekimo ministro 2021 m. lapkričio 9 d. įsakymu Nr. 3-519 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2018 m. lapkričio 2 d. įsakymo Nr. 3-551 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklių patvirtinimo“ pakeitimo“ pakeisti valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodikliai – nustatytas ambicingesnė automagistralių ir greitkelių kelių suminis kelio dangos būklės indekso (toliau – DBI) reikšmė (sumažinta nuo 3 iki 2,8).Atkreiptinas dėmesys, kad kelių valdymo efektyvumo rodiklio (DBI) reikšmės sumažinimo galimybės yra ribotos, kadangi tai pareikalauja papildomo finansavimo. Valstybinės reikšmės kelių priežiūros ir plėtros 2022-2035 m. strateginėse gairėse (toliau – Gairės), kuriose numatyti strateginiai kelių priežiūros ir plėtros prioritetai (be kita ko įvertinus nustatytą naują DBI reikšmę), nurodyta, kad esminė Gairių įgyvendinimo prielaida – pakankamas finansavimas. Pažymėtina, kad atsižvelgus į Gairėse numatytus strateginius tikslus ir veiksmus ir esamų finansavimo šaltinių prognozę, apskaičiuota, kad  2022–2030 m. susidaro apie 515 mln. eurų finansavimo trūkumas.Atsižvelgdami į tai, kas išdėstyta, manome, kad rekomendaciją įgyvendinome tinkamai ir šiuo metu nėra galimybės nustatyti dar ambicingesnės siektinos DBI reikšmės.


Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų sistema užtikrintų efektyvų ir rezultatyvų jų vykdymą, įvertinti funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias funkcijas tikslingumą ir priimti sprendimus, reikalingus pokyčiams įgyvendinti.

Įgyvendinant rekomendaciją savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra įtraukta į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą, numatyti terminai,  stebėsenos rodiklis. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių funkcijų peržiūra. Pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Siekiant tinkamai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vaikų sveikatos stiprinimo srityje ir užtikrinti investicijų į šią sritį naudą, ateityje sumažinus sergamumą ir padidinus dirbančių sveikų asmenų sukuriamą pridėtinę vertę, nustatyti vertinimo kriterijus savivaldybių biurų priemonių atitikimui vaikų sveikatos stiprinimo prioritetams įvertinti bei užtikrinti šių priemonių įgyvendinimą.

Sveikatos apsaugos ministerija patvirtino Valstybinių visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020, 2021 ir 2022 m. prioritetinių veiklos krypčių vertinimo kriterijų planus. Planuose nustatyti ir su vaikų sveikatos stiprinimu susiję veiklos prioritetai (pvz., sveikos mitybos įgūdžių formavimas, fizinio aktyvumo skatinimas, psichikos sveikatos stiprinimas), veiklos kryptys jiems įgyvendinti ir veiklų vertinimo kriterijai savivaldybėms, aktuali informacija yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese.Parengtos savivaldybių valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m. ir 2021 m. duomenų suvestinės, kuriose pateikta informacija apie planuotas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų įvykdymą, neįvykdymo priežastis pagal savivaldybes. Parengta Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2021 m. konsoliduota ataskaita. Pateikti duomenys apie savivaldybių 2021 m. suplanuotų valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą šviesoforo principu.


Nustatyti kriterijus, pagal kuriuos pacientų organizacijos būtų įtraukiamos į komisijų / darbo grupių veiklą priimant sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo.

Sveikatos apsaugos ministras patvirtino Ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) tvarkos aprašą(2020-01-15 įsakymas Nr. V-51), kuriame nustatytos bendradarbiavimo sritys, tikslai, principai, partnerių atrankos tvarka, NVO teisės ir pareigos. . Apraše numatyti pagrindiniai kriterijai NVO, ketinančiai tapti partneriu, ir papildomi kriterijai, pagal kuriuos teikiama pirmenybė pasirenkant partnerį, kai kelios NVO pretenduoja juo tapti. Partneriu gali tapti gavusios ministerijos kvietimą NVO arba savo iniciatyva pateikę prašymą, kuriame turi nurodyti savo veiklą, motyvaciją bendradarbiauti, išsamiai aprašyti patirtį ir veiklos trukmę, nurodyti narius, paramos teikėjus, rėmėjus ir kt. Apraše taip pat numatyta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma. Aprašas netaikomas, kai ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Ministerija, vadovaudamasi Aprašo nuostatomis, yra pasirašiusi 7 sutartis dėl bendradarbiavimo su įvairiomis nevyriausybinėmis organizacijomis. Ministerija nurodė, kad nėra gavusi nei vieno nevyriausybinių organizacijų prašymo dėl bendradarbiavimo sutarties. Nevyriausybinių organizacijų aktyvus įsitraukimas formuojant sveikatos apsaugos politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas ne per sutarčių pasirašymą dėl bendradarbiavimo, bet per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje (https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos) skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose dalyvauja nevyriausybinių organizacijų, gydytojų draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir/ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Specialiųjų tyrimų tarnyba yra išsakiusi Sveikatos apsaugos ministerijai pastabas, kad būtina tobulinti esamą teisinį reglamentavimą, tikslu užtikrinti asociacijų ir organizacijų deleguojamų į darbo grupes ar komisijas narių privačių interesų deklaravimo, nusišalinimo, interesų konfliktų valdymo ir kontrolės tvarką. Atsižvelgdama į Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, ministerija šiuo metu konsultuojasi su Vyriausios tarnybinės etikos komisija ir Valstybine duomenų apsaugos inspekcija, dėl esamo teisinio reglamentavimo tobulinimo, kuris leistų užtikrinti, kad darbo grupių ar komisijų veikloje dalyvaujantys įstaigų, asociacijų ir organizacijų deleguojami nariai būtų nešališki, užtikrinant, kad jų deleguoti nariai nedelsiant nusišalintų ar būtų nušalinti nuo diskusijų, nuomonės pateikimo ir sprendimų priėmimo, galinčių sukelti interesų konfliktus.


Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą, įteisinti Architektūros komitetą ir patvirtinti bendrą architektūrą, susidedančią iš veiklos procesų, informacijos, duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnių.

Siekiant struktūrizuoti valstybės reikšmės registrų ir informacinių sistemų veiklos procesus, informacijos ir duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnius,  2023 m. II pusm. Architektūros komitetas patvirtino IT architektūrą, kuri atvaizduoja visų Registro centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių tarpusavio ryšius, parodo tvarkomų valstybės informacinių išteklių mastą, sudaro galimybę priimti pagrįstus sprendimus dėl šių išteklių tvarkymo ir plėtros.


Siekiant tobulinti sąlygas statistikos duomenų kokybei užtikrinti, rekomenduojame imtis veiksmų, kurie sustiprintų Lietuvos statistikos departamento vaidmenį koordinuojant oficialiosios statistikos organizavimą.


Siekiant efektyvesnio oficialiosios statistikos rengimo proceso, rekomenduojame:1. sukurti visiems statistiniams tyrimams planuojamų lėšų apskaičiavimo ir jų panaudojimo vertinimo metodiką ir užtikrinti, kad ją taikytų visos oficialiąją statistiką tvarkančios įstaigos;2. užtikrinti, kad būtų atliekamas visų statistinių tyrimų lėšų panaudojimo vertinimas, o jo rezultatai būtų naudojami sprendimams dėl statistinio tyrimo atlikimo priimti;3. nustatyti, kad Oficialiosios statistikos programos vykdymo ataskaitoje būtų pateikiama informacija apie statistinių tyrimų rezultatus, planuotas ir panaudotas lėšas.4. apibrėžti eksperimentinių statistinių tyrimų atlikimo atvejus, procedūras, apimtis, įgyvendinimo stebėseną.


Siekiant mažinti statistinės atskaitomybės naštą respondentams, rekomenduojame sistemiškai vertinti visų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą respondentams.


Siekiant vartotojams informaciją apie statistinius tyrimus pateikti patogiai ir aiškiai, rekomenduojame:1. visą pagal Oficialiosios statistikos programą vykdomų statistinių tyrimų informaciją skelbti Oficialiosios statistikos portale;2. skelbti visų statistinių tyrimų metaaprašus, nurodant tikslintų rodiklių tikslinimo priežastis.


Siekiant stiprinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūrą, numatyti ir vykdyti priemones veiksmingai aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo vertinimo stebėsenai užtikrinti ir nustatyti rodiklius, pagal kuriuos būtų vertinama, ar kontrolės institucijos efektyviai atlieka joms priskirtas funkcijas.

Įgyvendinant rekomendaciją parengta aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodiklių formavimo pavyzdinė schema, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodikliai įtraukti į Aplinkos apsaugos departamento metinį 2022 m. veiklos planą.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Šalčininkų rajono savivaldybės administracija


Siekiant, kad būtų užtikrinta oro kokybės stebėsena taršiausiose Lietuvos vietose, atsižvelgiant į oro taršos duomenis, infrastruktūros ir eismo intensyvumo pokyčius, ir kuo daugiau gyventojų turėtų informaciją apie oro kokybės būklę jų teritorijoje:- parengti teisės aktų pakeitimus, nustatančius pareigą savivaldybėms taršiose vietose vykdyti aplinkos oro monitoringą ir atsiskaityti už jo vykdymo rezultatus;- bendradarbiaujant su savivaldybėmis, peržiūrėti valstybinių oro kokybės tyrimų stočių vietas ir plėsti savivaldybių teritorijų, kuriose oro kokybė būtų matuojama valstybės ar savivaldybių lygmeniu, skaičių.


Siekiant, kad nacionalinė į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaita būtų tiksli ir detaliai atskleistų kiekvieno apskaitomo teršalo taršos šaltinį, bei jų poveikio mastą oro taršai, didinti ūkinės veiklos sektorių, kuriuose tarša skaičiuojama aukštesnio tikslumo metodu (TIER 2 ar TIER3), dalį.


Siekiant modernizuoti informacijos apie aplinkos būklę valdymą, sukurti bendrą informacinę sistemą valstybinio, savivaldybių, ūkio subjektų vykdomo aplinkos oro monitoringo duomenų pateikimui, kad visi gaunami aplinkos monitoringo duomenys galėtų būti kompleksiškai vertinami, analizuojami, naudojami aplinkos būklei vertinti ir prognozuoti.


Panaudos sutartį su VšĮ Pakruojo verslo informacijos centru patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.

Pakruojo rajono savivaldybės administracija

Savivaldybė patikėjimo teise valdo valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą – negyvenamąją patalpą-administracines patalpas (unikalus Nr. 6597-7000-5018:0004, Pergalės g. 1-4, Pakruojis). Dalis negyvenamosios patalpos panaudos pagrindais yra perduota VšĮ Pakruojo verslo informacijos centrui (2002-09-16 Negyvenamų patalpų panaudos sutartis su vėlesniais pakeitimais ir papildymais) iki 2022-09-16). Savivaldybė 2022-06-28 informavo, kad pasibaigus negyvenamų patalpų panaudos sutarties terminui, sutartis su VšĮ Pakruojo verslo informacijos centru nebus tikslinama.


Siekiant užtikrinti vientisą Asmens dokumentų išrašymo informacinės sistemos plėtrą, nustatyti IT valdymo atsakomybę – paskirti sistemos valdytoją, tvarkytojus ir duomenų valdymo įgaliotinį. Įteisinti naudojamą sistemą, parengiant teisės aktų reikalaujamus dokumentus, kuriuose būtų fiksuota sistemos tvarkomų duomenų apimtis, ryšiai su kitomis sistemomis / registrais ir numatytos taikytinos saugos užtikrinimo procedūros.

Patvirtinti (2020-03-31 įsakymas Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”) Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose reglamentuojamas asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai, jų teisės ir pareigos. Pakirti valstybės informacinės sistemos valdytojas, tvarkytojai ir duomenų valdymo įgaliotinis.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinta ADIS specifikacija. Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Raseinių rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 6 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vadovaujantis Vyriausybės 2022-03-23 nutarimu Nr. 268 Raseinių r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas Raseiniuose esantis valstybei nuosavybės teise priklausantis ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomas NT – administracinės patalpos (unikalus numeris 4400-0699-6396:9258, T. Daugirdo g. 7-1), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Raseinių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas NT: negyvenamoji patalpa – pedagoginės-psichologinės tarnybos patalpos (unikalus numeris 4400-0457-2689:3811, V. Grybo g. 33-1), negyvenamoji patalpa – administracinės patalpos (unikalus numeris 4400-0699- 6452:9260, T. Daugirdo g. 7-2), pastatas – garažas (unikalus numeris 7296-5000-4047, T. Daugirdo g. 7), kiti inžineriniai statiniai – kiemo statiniai (unikalus numeris 7296-5000-4069, T. Daugirdo g. 7) ir perimtas valstybės nuosavybėn Raseinių r. savivaldybei nuosavybės teise priklausantis NT – administracinis pastatas (unikalus numeris 7297-5004-5011, Raseiniuose, Maironio g. 7).


Siekiant užtikrinti kryptingą kelių infrastruktūros valdymo politiką, rezultatais grįstą veiklos vertinimą ir geresnę kelių kokybę, numatyti kryptis ir priemones esamai valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros būklei gerinti.

Susisiekimo ministro 2022 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. 3-340 patvirtintos Valstybinės reikšmės kelių priežiūros ir plėtros 2022-2035 m. strateginės gairės


Siekiant ekstremaliųjų situacijų metu užtikrinti tvarų sveikatos paslaugų teikimą, sudaryti teisines prielaidas, leidžiančias pasitelkti Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančių privačių gydymo įstaigų pajėgumus ir vykdyti jų pasirengimo veiklai ekstremaliųjų situacijų metu stebėseną.


Pakruojo r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 4 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Siekiant sustabdyti elektroninius nusikaltimus, vykdomus iš laisvės atėmimo vietų, numatyti ir įgyvendinti priemones, kurios užkardytų šiuos nusikaltimus.


Numatyti priemones, sudarančias sąlygas dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo valdytojams išsaugoti dvarų paveldo objektų teritorijos vientisumą.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Įgyvendinant rekomendaciją, Kultūros ministerija kartu su Aplinkos ministerija parengė Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 2, 16, 20, 21, 22, 24, 25, 28, 31, 35, 36, 37, 40, 42, 43, 46, 48, 49, 53, 60, 65, 66, 67, 73, 74, 75, 79, 80, 92, 93, 94, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 108, 124, 134, 139 straipsnių ir V skyriaus šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektą, kuriame numatyta, kad draudžiama dvarų sodybų teritorijas ir jose esančius žemės sklypus padalyti ir (ar) atidalyti į 2 ar daugiau žemės sklypų. Projektas suderintas su suinteresuotomis institucijomis,   Vyriausybės 2024 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 317  yra pateiktas Seimui (TAR, 2024-05-09, Nr. 2024-08549) ir 2024-05-10 yra užregistruotas Seime Nr. XIVP-3761.  Rekomendacija laikoma įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant kultūros srities aplinką.


Siekiant turėti ir atskleisti informaciją apie visas įmones, kuriose valstybė ir savivaldybės dalyvauja, viešinti informaciją apie įmones, kuriose neturima balsų daugumos.

Parengtas valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose valstybės arba savivaldybės dalyvauja turėdamos mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašas bei paskelbtas VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje: https://governance.lt/apie-imones/vvi-ir-svi/


Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms:peržiūrėti esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus, juos suderinti ir (arba) patvirtinti trūkstamas nuostatas ir metodinius dokumentus.

Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms Krašto apsaugos ministerija peržiūrėjo  esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus ir parengė atitinkamus pasiūlymus jų tobulinimui. LRV  2023-07-19 nutarimais Nr. 573, 574, 575 priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas.


Ukmergės rajono savivaldybės administracija

Ukmergės r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų naudojimo kitoms funkcijoms, nei turtas buvo perduotas. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Siekiant užtikrinti, kad pastatyti statiniai būtų naudojami pagal paskirtį, nurodytą statybos leidime, nustatyti ir vykdyti priemones, didinančias visuomenės informuotumą apie problemas, su kuriomis susiduriama negyvenamosios paskirties statiniuose perkant patalpas, kuriose planuojama gyventi, perkant daug bendrasavininkių turintį būstą.

Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant didinti visuomenės informuotumą įsigyjant būstą, Aplinkos ministerijos ir Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos interneto svetainėse paskelbta informacija, duoti interviu ir atsakyta į žiniasklaidos klausimus.


Siekiant didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų rezultatyvumą, sukurti nusikaltimų elektroninėje erdvėje besispecializuojančių pareigūnų tinklą ir užtikrinti jo aktyvią veiklą.


Peržiūrėti Saugaus valstybinio duomenų perdavimo tinklo (SVDPT) kainodaros mechanizmą ir nustatyti jo paslaugų kainodaros metodiką.

Įgyvendinant rekomendaciją 2018-01-03 priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 27 „Dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo“, Krašto apsaugos ministro 2021-10-26 įsakymu Nr. V-831 "Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2019-07-02 įsakymo Nr. V-583 „Dėl Saugiojo valstybinio duomenų perdavimo tinklo veiklą užtikrinančių dokumentų patvirtinimo“ pakeitimo" patvirtintas Saugiojo tinklo papildomų elektroninių ryšių paslaugų sąrašas ir nustatyti atlyginimo už paslaugas dydžiai.


Sukurti nacionalinę informacinę architektūrą ir jos valdymo mechanizmą, kuris leistų objektyviai nustatyti valstybės informacinių išteklių svarbą bei tinkamai kontroliuoti šį procesą ir suderinti ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių ir ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros nustatymo mechanizmus.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 3 priemonės, iš kurių:-2 įgyvendintos: 2019 m. sukurtas valstybės informacinių išteklių sąsajų žemėlapis, 2023 m. patvirtintas Valstybės informacinių išteklių svarbos vertinimo gairių aprašas;-1 iš dalies įgyvendinta: vykdoma valstybės informacinių išteklių valdymo pertvarka, formuojama architektūra (inicijuoti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimai ir jį įgyvendinančių teisės aktų priėmimas). Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Siekiant, kad nelaimės (avarijos) atveju būtų atlyginta gamtai ir (ar) gyventojams ar kitiems subjektams padaryta žala, nustatyti aiškius pavojingųjų atliekų tvarkytojams civilinės atsakomybės dydžio apskaičiavimo kriterijus. Įvertinti, ar civilinės atsakomybės institutą būtų galima taikyti ir kitų ūkio subjektų veiklai drausti ir, esant poreikiui, inicijuoti atitinkamuose įstatymuose tokio draudimo reglamentavimą.

Aplinkos ministerijai iniciavus, 2021-06-30 priimtas Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 4/2 straipsniu įstatymas ir 2022-05-12 Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 2 ir 4/2 straipsnių pakeitimo įstatymas , kurių  4/2 straipsnyje buvo nustatyta, kad pavojingąsias atliekas surenkančios, vežančios, apdorojančios įmonės  apdraudžia savo civilinę atsakomybę už žalą, kuri vykdant tokią veiklą gali būti padaryta trečiųjų asmenų turtui ir (ar) aplinkai.


Įgyvendinus Valstybės kontrolės pateiktas rekomendacijas, atlikti vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų auditą.

Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebima ir vertinama informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklė: 2019 m. Vidaus reikalų ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius pradėjo vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų vidaus auditą, 2020-2021 m. buvo įsigytos Informatikos ir ryšių departamento informacinių technologijų Informacijos saugumo valdymo sistemos vidaus audito paslaugos, 2020-2022 m. nepriklausomų auditorių atliktas atitikties standarto ISO/IEC 27001:2013 ir LST EN ISO/IEC 27001:2017 reikalavimams priežiūros auditas (sertifikatas Nr. TIC 15 121 19119 galioja iki 2025-06-23).


Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina tobulinti ūkio subjektų patikrinimo planavimą ir vykdymą, kad būtų sudaromas tikslus kontroliuojamų ūkio subjektų sąrašas ir atrenkami keliantieji didžiausią riziką bei atskirtos patikrinimų atrankos ir vykdymo funkcijos.

Aplinkos apsaugos departamentas prie Aplinkos ministerijos

Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą atlikta analizė ir išsigrynintas optimalus sprendimas AAD reikalingos informacinės sistemos kūrimo pradžiai, apibrėžtas šiame etape realizuotinas modelis, sukurta minimali informacinės sistemos bandomoji versija ir parengtas atitinkamos informacinės sistemos techninės specifikacijos projektas. Aplinkos ministerijai pateikti siūlomi IS ir AAD veiklos rizikos vertinimo ir kontrolės srityje plėtojimo etapai. Suplanuotas patikrinimų planavimo IS sukūrimas, skirtas įgyvendinimui reikalingas finansavimas, vykdomi IS kūrimo parengiamieji darbai. AAD direktoriaus įsakymu patvirtintas Kontroliuojamų (prižiūrimų) ūkio subjektų sąrašų sudarymo tvarkos aprašas, kuris įsigaliojo 2022-07-01.


Siekiant užtikrinti geros kokybės ir visuomenės poreikius atitinkančių paslaugų teikimą ir šiam tikslui skirtų valstybės išteklių racionalų naudojimą, Vidaus reikalų ministerija, formuodama valstybės politiką administracinių paslaugų teikimo ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo srityje, turėtų nustatyti, kokias administracines ir viešąsias paslaugas turėtų teikti valstybė.

Siekdama nustatyti, kokias administracines ir viešąsias paslaugas turėtų teikti valstybė, Vidaus reikalų ministerija pateikė Vyriausybei administracinių paslaugų ir jas teikiančių institucijų sąrašus, nurodė besidubliuojančias, administracinės paslaugos sampratos neatitinkančios paslaugas bei paslaugas, kurias galima teikti integruotai. Pagal parengtus sąrašus atnaujino duomenis Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje (PASIS). Vidaus reikalų ministerija atliko administracinių ir viešųjų paslaugų inventorizaciją, parengė viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašą, kurį paskelbė interneto puslapyje www.vrm.lt. Po viešųjų paslaugų inventorizacijos, laikomasi nuostatos, kad visos viešosios paslaugos yra tos, kurių teikimą valstybė privalo užtikrinti. Šių paslaugų teikėjais gali būti tiek viešieji, tiek privatūs juridiniai asmenys. Viešojo administravimo įstatymas viešosios paslaugos teikimo administratorius įpareigoja (20 str. 4 d. 2 p.) atlikti konkurencingą procedūrą ir parinkti asmenis, kurie teiks viešąją paslaugą. Ministerijos duomenimis nuo 2023-12-23 Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP - į ją perkelti PASIS duomenys) kaupia informaciją apie visas administracines paslaugas ir jų teikėjus bei apie elektroniniu būdu per VIISP teikiamas viešąsias paslaugas ir jų tiekėjus. Atsižvelgiant į tai, kad yra identifikuoti ne visi viešųjų paslaugų teikėjai ir į tai, kad ministerija artimiausiu metu neplanuoja imtis priemonių šiai problemai spręsti, rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies (stebėsena baigta). Problema dėl visų viešųjų paslaugų teikėjų identifikavimo perduota stebėjimui Valstybės kontrolės strateginio tyrimo grupei.


Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebėti ir vertinti informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklę.


Siekiant stiprinti kibernetinio saugumo subjektų, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, gebėjimus identifikuoti kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, bei tinkamai reaguoti į juos, parengti metodinius dokumentus dėl incidento žalos / nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo.

Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos


Numatyti, kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės nekilnojamasis turtas laikinai neatlygintinai valdyti ir naudotis neperduodamas.

Finansų ministerijos 2023-02-09 pateiktais duomenimis, situacija dėl valstybės nekilnojamojo turto (VNT) panaudos nuo 2018 m. iš esmės pasikeitė. Švietimo, kultūros, sveikatos srityje veikiančios viešosios įstaigos (tuo metu pagrindinės panaudos gavėjos) tapo patikėjimo, o ne panaudos, subjektais. Sugriežtintos panaudos suteikimo sąlygos minimizavo VNT panaudą ne viešojo sektoriaus subjektams, kuriems panaudos teisė numatyta Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 14 str. (susiaurintas panaudos subjektų skaičius, atsisakant panaudos ne viešojo sektoriaus subjektams, išskyrus asociacijas, labdaros ir paramos fondus, regionų plėtros tarybas, viešąsias įstaigas – mokyklas, egzilio sąlygomis veikiančias aukštąsias mokyklas, kai kurias nevyriausybines organizacijas ir kitus subjektus). VNT panauda 2021 m. valstybės turto valdymo ataskaitos duomenimis, sumažėjo iki 12 proc. viso VNT ploto, iš kurių pagrindiniai panaudos gavėjai yra biudžetinės įstaigos, o ne viešojo sektoriaus subjektų panauda sudaro 4 proc. arba 52 tūkst. kv. m. Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad efektyviomis teisinio reguliavimo priemonėmis VNT panauda gali būti efektyviai valdoma. Nors bus keičiamas Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymas, esminių pokyčių atsisakant VNT panaudos nebus siūloma. Finansų ministerijos nuomone, esama geopolitinė situacija, kai panauda buvo reikalinga kaip viena pagrindinių pagalbos ukrainiečiams priemonių, kaip ir egzilio sąlygomis veikiančioms švietimo įstaigoms, suponuoja išvadą, kad panaudos visiškas panaikinimas kelia pagrįstų abejonių ir šiuo metu nesvarstytinas.Atsižvelgdami į tai, kad Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymu buvo susiaurintas panaudos subjektų skaičius, teisinio reguliavimo priemonėmis VNT panauda gali būti efektyviai valdoma, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Kadangi galimybė VNT gauti panaudos pagrindais išlieka, stebėsenos metu surinktą informaciją panaudosime stebėdami viešųjų finansų ir oficialiosios statistikos srities rizikas.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Skuodo rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Kauno rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Alytaus miesto savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vyriausybės 2022-02-09 nutarimu Nr. 100 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo Alytaus miesto ir Tauragės rajono savivaldybių nuosavybėn“ Alytaus m. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Alytaus m. savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas (156,65 kv. m. negyvenamoji patalpa – laboratorija, esanti S. Dariaus ir S. Girėno g. 1-33, Alytuje (unikalus Nr. 1197-3000-5014:0027) ir 192,35 kv. m. pastatas – gyvenamasis namas, esantis Punsko g. 21, Alytuje (unikalus Nr. 1198-5005-6012)).


Kupiškio rajono savivaldybės administracija


Užtikrinti, kad šis turtas būtų perduotas savivaldybei valdyti patikėjimo teise laikantis teisės aktų reikalavimų.

Jurbarko rajono savivaldybės administracija


Siekiant užtikrinti geros kokybės ir visuomenės poreikius atitinkančių paslaugų teikimą ir šiam tikslui skirtų valstybės išteklių racionalų naudojimą, Vidaus reikalų ministerija, formuodama valstybės politiką administracinių paslaugų teikimo ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo srityje, turėtų sukurti viešųjų paslaugų teikimo administravimo mechanizmą, kuris leistų pasirinkti tinkamiausią viešųjų paslaugų teikėją.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimas Nr. 495). Gairėse pateikti siūlymai ir dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo tobulinimo. 2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymo Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) 20 str. numatyti nauji reikalavimai viešųjų paslaugų teikimo administravimui, išgrynintos viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetencijos (pareigos) ir sustiprintos jų atsakomybės už administruojamų viešųjų paslaugų kokybę, nustatyti viešųjų paslaugų teikėjo parinkimo reikalavimai.