Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti dėl priežiūros institucijų konsolidavimo pateiktus, bet neįgyvendintus, siūlymus, priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų ir juos vykdyti.

Ūkio ministro 2018 m. balandžio 9 d. įsakymu buvo sudaryta darbo grupė, kuri įvertino konsolidavimo ir funkcijų optimizavimo galimybes septyniose prioritetinėse priežiūros srityse ir pateikė atitinkamus pasiūlymus, kuriuos Ekonomikos ir inovacijų ministerija aptarė su atsakingų ministerijų atstovais ir parengė Ūkio subjektų veiklos priežiūros institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių plano projektą, kuriam Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime pritarė. Ekonomikos ir inovacijų ministerija įpareigota atlikti šio plano įgyvendinimo stebėseną ir Vyriausybės kanceliarijai teikti įgyvendinimo stebėsenos ataskaitas. Tolesnė rekomendacijos stebėsena netikslinga, nes AAI 2020 m. atliko rekomendacijų įgyvendinimo auditą „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“, kurio rezultatai parodė, kad įgyvendinant audito rekomendacijas ir priimant konsolidavimo sprendimus jie nepakankamai buvo pagrįsti priežiūros kaštų ir naudos analize, sukeliamos priežiūros naštos vertinimu, dėmesys kreiptas į institucijų skaičiaus mažinimą, o ne į priežiūros funkcijų peržiūrėjimą. Konsolidavimo plane nenumatytas priežiūros funkcijų perdavimas savivaldai ar verslo savikontrolei. Pateiktos rekomendacijos, kurios dar kartą leis atlikti esamos situacijos vertinimą ir pasiekti reikalingų pokyčių šioje srityje.


Siekiant, kad CPO LT veiktų kaip viešųjų pirkimų vykdymo kompetencijų centras viešajame sektoriuje, pakeisti veiklų ir atsakomybių pasiskirstymą tarp CPO LT ir perkančiųjų organizacijų (kai CPO LT atlieka pirkimus jų vardu), užtikrinant, kad CPO LT atliktų tas viešųjų pirkimų veiklas, kurioms reikalingos viešųjų pirkimų kompetencijos.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija


Siekiant, kad asmenų su negalia socialinių paslaugų plėtra ir integracija būtų pagrįsta patikimais duomenimis, atlikti asmenims su negalia teikiamų socialinių paslaugų išsivystymo ir poreikių analizę savivaldybių ir šalies mastu.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Socialinių paslaugų kataloge numatytų specialiųjų socialinių paslaugų išvystymo analizę pagal savivaldybių pateiktus duomenis apie organizuotas ir teiktas socialines paslaugas gyventojams per 2021 m. ir ministerijos disponuojamą informaciją apie asmenų, laukiančių  socialinių paslaugų, skaičių savivaldybėse. Analizės metu socialinių paslaugų savivaldybėse išvystymas įvertintas pagal ministro patvirtintus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus. Vertinimas atliktas pagal atskiras socialines paslaugas ir šių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, darbingo amžiaus asmenims su negalia, vaikams ir jų šeimoms, vaikams su negalia ir jų šeimoms, likusiems be tėvų globos vaikams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims ir jų šeimoms). Socialinių paslaugų poreikis buvo vertinamas analizuojant paslaugų laukiančių asmenų eiles savivaldybėse. Ministerija  socialinių paslaugų išvystymo analizę atliks kasmet.


Siekiant užtikrinti tolygiai kokybišką ugdymą ir efektyvesnį išteklių naudojimą, numatyti priemones, įpareigojančias ugdymo procesą organizuoti taip, kad nebūtų jungtinių bent 5-8 klasių ir jungtinių privalomų dalykų pamokų, jeigu neužtikrinama mokinių pažanga.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija

2021 -12- 22 d. priimtas  Vyriausybės nutarimas Nr. 1110 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimo Nr. 768 „Dėl mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimo“ .Įsigaliojus formaliojo švietimo programas vykdančių mokyklų tinklo kūrimo taisyklių pakeitimams, savivaldybėms nustatyti nauji reikalavimai dėl mokyklų dydžio, sujungtų klasių taisyklių ir tolesnių pertvarkymo procedūrų, finansavimo reikalavimų: mažesnės nei nurodytos taisyklėse klasės nebus finansuojamos. Draudžiama jungti 5–8 klases ir pertvarkomos valstybinės mokyklos, kuriose mokosi 60 ar mažiau mokinių –  jos negali veikti kaip juridiniai vienetai; mažinamas jungtinių klasių skaičius; mažų gimnazijų ir mažų mokyklų (kuriose mokosi mažiau nei 200 mokinių) skaičius nuo 2022 metų iki einamųjų metų rugsėjo 1 d. pradinės mokyklos, progimnazijos, pagrindinės mokyklos tipo mokyklos, kuriose pagal ikimokyklinio ugdymo, priešmokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo programas mokosi 60 ir mažiau mokinių, turi būti reorganizuojamos arba likviduojamos, išskyrus specialiąsias mokyklas, specialiojo ugdymo centrus. Išimtis taikoma tik specialiosioms mokykloms, kuriose mokosi 60 ir mažiau mokinių, turi būti reorganizuojamos arba likviduojamos pradedant 2024 metais iki einamųjų metų rugsėjo 1 dienos. Nuo 2022–2023 m. m. 1–4 bendrosios klasės gali būti jungiamos tik po dvi (rekomenduojama gretimas). Laukiamas pokytis įgyvendinant rekomendaciją įvyko iš dalies-2024-10-01 duomenimis, sujungtų pradinių po 3 ir daugiau klasių yra 76, o vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius bendrojo ugdymo mokyklose siekia 11,04 proc.


Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose nurodyti vidaus kontrolės sistemos elementams keliamus reikalavimus.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312, kuriame nustatyti vidaus kontrolės sistemos elementai (kontrolės aplinka, rizikos vertinimas, kontrolės veikla, informavimas ir komunikacija, stebėsena). Šiems elementams keliami reikalavimai detalizuoti 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtinto Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašo III skyriaus „Vidaus kontrolė“ trečiajame skirsnyje „Vidaus kontrolės elementai“, t. y. nustatyti kiekvieną vidaus kontrolės sistemos elementą apibūdinantys principai.


Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose apibrėžti Finansų ministerijos atliekamą vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesą (įskaitant ir finansų kontrolę) ir rezultatų pateikimą Seimui, Vyriausybei ir kitoms institucijoms, galinčioms priimti sprendimus dėl sistemos trūkumų pašalinimo ir tobulinimo.

2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad institucija, atsakinga už metodinį vadovavimą vidaus kontrolės srityje, yra Finansų ministerija, kuri finansų ministro nustatyta tvarka rinks informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis. 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Jo V skyriuje „Informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimas“ apibrėžtas Finansų ministerijos atliekamas vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesas. Detalizuota, kokią informaciją ir kokiais terminais viešųjų juridinių asmenų vadovai turi teikti Finansų ministerijai. Nustatyta, kad Finansų ministerija, remdamasi viešųjų juridinių asmenų vadovų pateikta informacija, analizuoja, kaip viešuosiuose juridiniuose asmenyse įgyvendinama vidaus kontrolė, nagrinėja vidaus kontrolės įgyvendinimo trūkumus ir rengia pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo tobulinimo, o nustačius sisteminių vidaus kontrolės trūkumų, teikia sprendimus priimančioms institucijoms pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo tobulinimo. Taip pat nustatyta, kad Finansų ministerijos parengta apibendrinta informacija apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešuosiuose juridiniuose asmenyse bus skelbiama Finansų ministerijos interneto svetainėje.


Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, peržiūrėti informacinių sistemų pažeidžiamumo valdymo praktiką ir didinti atsparumo įsilaužimui testavimo apimtis, remiantis OWASP ar kitomis pasauliniu mastu pripažintomis saugos testavimo praktikomis.

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 18 d. įsakymu Nr. V-272 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2017 m. gegužės 8 d. įsakymo Nr. V-247 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų komponentų pažeidžiamumų valdymo“ pakeitimo“ įtvirtinta, jog rengiant viešųjų pirkimų dokumentus, atsparumo įsilaužimams testavimo viešojo pirkimo dokumentuose turi būti įtrauktas reikalavimas, kad testavimas turi būti atliekamas remiantis OWASP (30 punktas).


Paskirti vieną instituciją, kuri kauptų informaciją apie valstybės ir savivaldybių viešąsias įstaigas, ją analizuotų ir vertintų šalies mastu.

Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019-04-30 nutarimu Nr. 432 nuo 2020 m. sausio 1 d. pakeitė Vidaus reikalų ministerijos nuostatus, nustatydama, kad ministerija kaupia duomenis apie viešąsias įstaigas, kurių dalininkė (savininkė) yra valstybė ir (ar) savivaldybė, atlieka jų analizę ir vertina valstybės mastu; formuoja valstybės politiką viešųjų įstaigų srityje; rengia viešųjų įstaigų srities įstatymų projektus. Vidaus reikalų ministerija bendradarbiaudama su Vyriausybės strateginės analizės centru (STRATA) parengė 2016-2019 m. Viešojo sektoriaus ataskaitą, kurioje analizuojamas visas 2019 m. Lietuvoje veikęs viešasis sektorius, vertinami jo pokyčiai, teikiami pasiūlymai dėl tolesnio viešojo sektoriaus tobulinimo. Viešosios įstaigos analizuojamos ir kaip atskiras viešojo sektoriaus komponentas, ir viso viešojo sektoriaus veikimo kontekste, vertinami viešųjų įstaigų skaičiaus pokyčiai ir juos įtakoję priežastys. 2019 m. viešųjų įstaigų daugėjo, tam įtakos turėjo biudžetinių įstaigų, valstybės įmonių pertvarkymas į viešąsias įstaigas. Didžiausias tokių viešųjų įstaigų augimas stebėtas švietimo, mokslo ir sporto ministro valdymo srityje.


Sukurti visų sveikatos priežiūros specialistų poreikio planavimo sistemą, pagrįstą duomenų analize.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Siekiant nustatyti visų sveikatos priežiūros specialistų poreikio planavimo sistemą, pagrįstą duomenų analize, patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašas (ministro 2018-12-21 įsakymu Nr. V-1495). Apraše nustatyti principai, kuriais vadovaujantis vykdomas kompleksinis asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimas, siekiant nustatyti optimalų rengiamų, esamų bei trūkstamų specialistų skaičių; kokie duomenys naudojami ir jų šaltiniai; specialistų skaičiaus ir jų poreikio nustatymo rodikliai; esamos situacijos analizė bei skaičiavimai. Atsižvelgiama ir nustatyta vertinti paslaugų struktūros pokyčius, paslaugų poreikį regionuose, specialistų darbo krūvius, pasitraukimo iš profesijos, emigracijos prognozes ir kt. veiksnius. Numatyta, kad vienų metų prognozė gali būti koreguojama. Patvirtinta nauja aprašo redakcija (2020-06-18 įsakymu Nr. V-1520, patikslinta 2020-07-17), kurioje numatyta specialistų poreikį planuoti pagal įgytas specialistų profesines kvalifikacijas, be gydytojų įtraukiant ir kitus specialistus (tame tarpe slaugytojus (pagal specializacijas), akušerius ir kt.), pagal apskritis ir rajonus, pagal asmens sveikatos priežiūros įstaigas. Nustatant planuojamus asmenų priėmimo į studijas ir rezidentūrą skaičius valstybiniam užsakymui formuoti numatyta atsižvelgti į informaciją apie maksimalius universitetų ir kolegijų galimų parengti studentų ir rezidentų skaičius. Valstybinis užsakymas formuojamas studijoms ir rezidentūrai: nustatant siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendrą skaičių kolegijoms, universitetams) ir siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamą rezidentūrą vietų skaičių pagal rezidentūros programas ir universitetus, ir rekomenduojamą priėmimo į valstybės nefinansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendras skaičius kolegijoms bei universitetams).


Valstybės politikos teismo ekspertizių srityje formavimą ir jos įgyvendinimo organizavimą, koordinavimą ir kontrolę palengvintų, jei būtų: nuspręsta, kokiais būdais ministerijos, kurių valdymo srityje yra teismo ekspertizės įstaigos, galėtų prisidėti prie politikos formavimo ir jos įgyvendinimo organizavimo.

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija

Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R–90 į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (TEVKT) sudėtį įtraukė Vidaus reikalų ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovus. TEVKT sudėtis patikslinta Teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-215. 2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Naujojoje įstatymo redakcijoje patikslinta teismo ekspertizės įstaigos sąvoka. Įstatymo 22 str. 2 d. papildyta nuostatomis, jog teismo ekspertizės įstaigos savininko teises ir pareigas įgyvendina Vyriausybė arba jos įgaliota valstybės valdymo institucija.


Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, norint, kad kultūros paslaugos būtų kokybiškos ir atitiktų visuomenės lūkesčius, diegti kokybės vadybos sistemą/priemones kultūros ir meno įstaigose.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Kultūros ministro 2017 m. gegužės 15 d. įsakymu Nr. ĮV-675 patvirtinta Kultūros įstaigų vartotojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis tyrimo metodika. Kultūros ministro valdymo srityje veikiančioms įstaigoms pavesta (taip pat rekomenduota kitoms kultūros paslaugas teikiančioms įstaigoms) įsivertinti vartotojų pasitenkinimą teikiamomis paslaugomis, tyrimą atliekant kas 1 metus (arba ne rečiau kaip kartą per 2 metus), pradedant nuo 2017 m. Įvertinus kultūros įstaigų ir jų vykdomos veiklos specifiką, Kultūros ministerijos nuomone, kokybės vadybos sistemos (-ų) kaip visumos diegimas jose neleis pasiekti norimų tikslų, todėl šią rekomendaciją vykdyti netikslinga. Tačiau praktikoje yra siekiama pritaikyti atskirus kokybės vadybos sistemų elementus/priemones, leidžiančias gerinti teikiamų paslaugų kokybę. Auditorių nuomone, siekiant, kad kultūros paslaugos būtų kokybiškos ir atitiktų visuomenės lūkesčius, kultūros ir meno įstaigose turėtų būti diegiamos bent vidinės kokybės vadybos sistemos. Kadangi ministerija tolimesnių veiksmų imtis neketina, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant, kad teismų administracinės ir organizacinės veiklos patikrinimai padėtų tobulinti teismų darbo organizavimą, siūlome užtikrinti, kad atliktų patikrinimų rezultatai būtų susisteminami, apibendrinami ir nustatytu periodiškumu pateikiami Teisėjų tarybai.

Nacionalinė teismų administracija 2020-09-22 informavo, kad įgyvendinant rekomendaciją 2020-09-21 direktorius įsakymu Nr. 6P-124-(1.1) „Dėl teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų apibendrinimo ir pateikimo Teisėjų tarybai“ pavedė Teisės ir administravimo departamento Teismų veiklos skyriui kasmet atlikti teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų už praėjusius metus apibendrinimą ir iki einamųjų metų III ketvirčio pateikti apibendrintą informaciją bei siūlymus dėl galimų teismų veiklos tobulinimo priemonių svarstyti Teisėjų tarybai.


Siekiant veiksmingų sprendimų dėl vidaus kontrolės sistemos (tvarkų, veiklų, procesų ar standartizuotų dokumentų) tobulinimo, kad būtų eliminuotos klaidos ir užtikrinta jų atsiradimo prevencija, vykdyti priemones: nuosekliai analizuoti informaciją apie CPO LT veiklai aktualių teisės aktų pokyčius, teismų praktikas, CPO LT veiklos patikrinimų rezultatus, sutarties vykdymo etape kylančius ginčus ar nesutarimus tarp PO ir tiekėjų, priimti sprendimus, įtraukiant įstaigos vadovybę.


Gerinti kibernetinio saugumo rizikų valdymą: atnaujinti reikalavimus, metodikas ir diegti nacionalinį IT rizikų valdymą, leidžiantį veiksmingai valdyti šalies mastu aktualias rizikas.

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija

Gerinant kibernetinio saugumo rizikų valdymą:- 2018-09-13 nutarimu Nr. 818 patvirtintas Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas, kuriame reglamentuoti reikalavimai, susiję su kibernetinio saugumo subjektų atliekamu ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimu;- 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planas, kuriame nustatytos priemonės kibernetinio saugumo rizikoms valdyti. 2022 m. baigtos vykdyti plano priemonės, susijusios su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.


Siekiant išvengti galimų situacijų, kai įstatymuose nustatytais atvejais nėra stabdoma aplinkai kenksminga veikla, ir sudaryti galimybę teisingai įvertinti padarytą žalą aplinkai ir jos ištekliams, poįstatyminiuose teisės aktuose apibrėžti aplinkai kenksmingos veiklos stabdymo sąlygas ir nustatyti kriterijus, pagal kuriuos aplinkos apsaugos pareigūnas įvertintų kilusį pavojų ar žalą aplinkai.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Siekiant išvengti galimų situacijų, kai įstatymuose nustatytais atvejais nėra stabdoma aplinkai kenksminga veikla, ir sudaryti galimybę teisingai įvertinti padarytą žalą aplinkai ir jos ištekliams, parengtos gairės „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“


Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: tolesnio statuso reikalingumo projektams, kurie jau yra užbaigti, neįgyvendinami ar nepasiekę projekto įsipareigojimų.

Vadovaujantis Ekonomikos ir inovacijų ministerijos tinklalapyje pateikta informacija, jau yra priimti sprendimai dėl daugelio projektų statuso reikalingumo.2019 m. valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas panaikintas projektui „Jūros vartai“ ir „Susisiekimo komunikacijų, reikalingų sunkiasvoriams ir didžiagabaričiams kroviniams vežti naujos branduolinės (atominės) elektrinės statybai, parengimo valstybinės ir vietinės reikšmės keliuose projektas“. Po 2020-06-17 vykusio Vyriausybės posėdžio, priimti sprendimai dėl dar kelių projektų statuso reikalingumo:  •Projektų grupė „Bernardinų takais“ (EIM su KM) - vykdomas projektas•Viešosios įstaigos „Europos parkas“ vykdomos muziejaus veiklos projektas (KM) - vykdomas projektas•Viešosios įstaigos Vilniaus futbolo akademijos vykdomo futbolo aikštynų Vilniuje, Karklų g. 35, projektui (VRM su ŠMSM); - neapsispręsta dėl statuso projektui reikalingumo•Daugiafunkcio Lazdynų sveikatinimo centro Vilniuje projektui (VRM) – vykdomas projektas•Projektas „Jūros vartai“Ekonomikos ir inovacijų ministerijos duomenimis, Kultūros ministerija, vykdydama LRV 2020-06-17 pasitarimo 1 klausimu protokolinį sprendimą, išnagrinėjo VšĮ „Europos parkas“  vykdomos muziejinės veiklos VSP tikslingumą ir š. m. spalio mėn. pateikė Vyriausybei naujos redakcijos nutarimo projektą, kuris priimtas (2020 m. spalio 14 d. nutarimas Nr. 1148). Nutarime numatyta, kad projektui išlaikomas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas.


Siekiant gerinti kibernetinio saugumo subjektų kibernetinių incidentų, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, identifikavimą ir sustiprinti policijos ir Nacionalinio kibernetinio saugumo centro bendradarbiavimą šioje srityje:1.suderinti kibernetinio saugumo incidentų ir nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje taksonomiją, kuri leistų identifikuoti, kurie kibernetiniai incidentai galimai yra nusikalstamos veikos;2. pagal suderintą kibernetinių incidentų ir nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje taksonomiją tobulinti esamą kibernetinių incidentų valdymo mechanizmą, kuris užtikrintų visų kibernetinio saugumo subjektų kibernetinių incidentų, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, privalomą pateikimą tolimesniam jų tyrimui vieno langelio principu.


Panaudos sutartį patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Širvintų rajono savivaldybės administracija

Vadovaujantis Širvintų r. savivaldybės tarybos 2020-06-29 sprendimu Nr. 1-146 „Dėl 2013-06-27 Širvintų rajono savivaldybės tarybos sprendimo Nr. 1-175 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą“ dalinio pakeitimo“, pakeistas 2014-07-31 panaudos sutarties Nr. 151 (sudarytos su Širvintų r. savivaldybės priešgaisrine tarnyba) 9 p., kuriame nustatytas 20 metų panaudos terminas.


Panaudos sutartį patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus

Klaipėdos rajono savivaldybės administracija

Savivaldybė pasirašė susitarimą prie sutarties dėl valstybės nekilnojamojo turto, valdomo patikėjimo teise, perdavimo panaudos pagrindais biudžetinei įstaigai - nustatytas 20 metų panaudos terminas, kaip numatyta teisės aktais.


Tobulinant ekspertinių paslaugų teikimo procesą, vertėtų: sukurti tinkamas teisines prielaidas įvertinti teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikaciją.

Įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcijai, sukurtos tinkamos teisinės prielaidos įvertinti teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikaciją: įstatymo  5-9 str. yra nustatyti reikalavimai asmenims, siekiantiems tapti teismo ekspertais (6 str.),teismo ekspertų veiklos principai, atsakomybė už Teismo ekspertų profesinės etikos kodekso pažeidimus, skundų nagrinėjimas (5 str.), teismo ekspertų kvalifikacijosos suteikimas, patvirtinimas ir pripažinimas, kvalifikacijos pažymėjimo išdavimas ir galiojimas (8 str.) bei teismo ekspertų kvalifikacijos pažymėjimo galiojimo terminas nepratęsimas, galiojimo sustabdymas ir galiojimo sustbadymo panaikinimas, pripažinimas negaliojančiu (9 str.).  Įstatymo pakeitimais nustatyta, kad  teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos,  kvalifikacijos patikrinimą atlieka Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryba vadovaujantis teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos darbo reglamentu, kuris patvirtintas Teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-215. Įstatyme įtvirtintos nuostatos, kad Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryba, atlikdama funkcijas, susijusias su skundų nagrinėjimu, turi teisę gauti iš valstybės ir savivaldybių institucijų, taip pat registrų, valstybės informacinių sistemų, fizinių ar juridinių asmenų šioms funkcijoms atlikti reikalingą informaciją, duomenis ir paaiškinimus, dokumentus ar dokumentų nuorašus. Teismo ekspertizės įstaigos ir kitos kvalifikaciją suteikiančios institucijos pagal kompetenciją privalo pateikti Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybai informaciją ir paaiškinimus, ar ekspertiniai tyrimai buvo atlikti pagal kvalifikaciją ir tai sričiai taikomų teisės aktų reikalavimus.


Siekiant didinti paskatas naudotis CPO LT paslaugomis, vykdyti priemones: nuosekliai analizuoti informaciją apie perkančiųjų organizacijų (įskaitant dar nesinaudojančias CPO LT paslaugomis) ir tiekėjų lūkesčius, paklausimus, pirkimų rezultatų kokybę, priimti sprendimus dėl procesų tobulinimo ir paslaugų plėtros


Siekiant, kad vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: nustatyti, kokių tipinių vartojimo sutarčių projektų standartinės sąlygos turėtų būti derinamos su vartotojų teisių apsaugą užtikrinančiomis institucijomis.

Teisingumo ministerijos iniciatyva buvo priimti šie VVTAT direktoriaus įsakymai: Nr. 1-118, kuriuo buvo pakeistos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės ir Nr. 1-119, kuriuo buvo pakeistas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2020-05-29), kuriuose reglamentuotas išankstinis vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimas nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu. Šiais įsakymais nustatyta, kad VTTAT išankstinį vartojimo sutarties projekto standartinių sąlygų vertinimą atlieka verslininko prašymu ar savo iniciatyva. Verslininko prašymu išankstinis vartojimo sutarties projekto vertinimas atliekamas, jeigu vartojimo sritis patenka į rizikingiausią vartojimo sritį, kuri nustatoma kasmet, pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Teisingumo ministerija patikslino, kad VVTAT atlieka sutarčių projektų vertinimą savo iniciatyva, kai [prieš tai] VVTAT priėmus nutarimą, kuriame nustatomos vartojimo sutarties nesąžiningos sąlygos, verslininkas parengia naujos vartojimo sutarties projektą (standartines sąlygas). Taip pat jau galiojančių  standartinių vartojimo sutarčių sąlygų vertinimas atliekamas vykdant vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu stebėseną (monitoringą), kuri atliekama vadovaujantis rizikos vertinimo, atlikto pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos apraše (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66) nustatytus kriterijus, rezultatais.


Užtikrinti, kad būtų sudarytos šio valstybės turto panaudos sutartys

Vilniaus rajono savivaldybės administracija

Savivaldybė sudarė patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto panaudos sutartį su biudžetine įstaiga, įgyvendinančia valstybines funkcijas, kurioms turtas buvo perduotas.


Kėdainių rajono savivaldybės administracija


Siekiant kuo aktyvesnio asmenų su negalia dalyvavimo atviroje darbo rinkoje ir darbdavių įsitraukimo, įdiegti paveikiausiais priemones (atlikti asmenims su negalia atviros darbo rinkos priemonių vertinimą dėl jų tobulinimo, nutraukimo ar naujų vystymo tikslingumo; skatinti aktyvesnį asmenų darbo įgūdžių įgijimą darbo vietoje; padėti darbdaviams steigti ar pritaikyti darbo vietas asmenims su negalia įsidarbinant ar jau dirbant teisiniais pagrindais valdomuose objektuose).


Siekiant didinti vartotojų informuotumą, parengti institucijoms, atsakingoms už vartotojų švietimą, švietimo organizavimo gaires, kuriose būtų nustatyta, kaip turėtų būti identifikuojami vartotojų švietimo poreikiai, planuojamos švietimo priemonės ir vertinamas įvykdytų švietimo priemonių rezultatyvumas.

Siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas pakeistas teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-218, jame numatant, kad Vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba parengė, suderino su atsakingomis institucijomis bei Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus 2020 m. rugsėjo 7 d. įsakymu Nr. 1-196 „Dėl vartotojų švietimo gairių patvirtinimo“ patvirtino Vartotojų švietimo gaires, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/30679400f26311eaa12ad7c04a383ca0).


Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą:1.2. sukurti centralizuotą valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros koordinavimo mechanizmą, apimantį informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą laiku, sprendimų koordinavimą ir valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų būklės vertinimą.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą: - numatytas tinklų plėtros koordinavimo mechanizmas, apimantis informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą, plėtros planavimo ir su tuo susijusios informacijos skelbimo ir teikimo tvarką (2017-12-18 Vyriausybės nutarimas Nr. 1056 "Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo");-  valstybės valdomų elektroninių ryšų tinklų planavimo tvarka papildyta reikalavimais dėl valstybės el. ryšių tinklų infrastruktūros bendrojo naudojimo. Akcinėms bendrovėms ir (ar) uždarosioms akcinėms bendrovėms, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, rekomenduojama nuolat teikti informaciją Susisiekimo ministerijai arba jos įgaliotai institucijai ar įstaigai apie savo valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų įkainius (2020-09-23 Vyriausybės nutarimas Nr. 1044 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017 m. gruodžio 18 d. nutarimo Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo").


Siekiant aplinkos pritaikymo asmenims su negalia didesnės pažangos ir jų lygių galimybių naudotis viešaisiais pastatais, užtikrinti, kad būtų parengti veiksmų planai dėl svarbiausių pastatų pritaikymo, numatant vykdytojus, terminus, siektinus rodiklius, ir būtų stebimas planų vykdymas (Aplinkos ministerijai užtikrinti valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo įsivertinimą ir veiksmų planų parengimą bendradarbiaujant su pastatų savininkais (valdytojais), Neįgaliųjų reikalų departamentu ir nevyriausybinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis asmenims su negalia; Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai vykdyti veiksmų planų dėl svarbiausių pastatų pritaikymo įgyvendinimo stebėseną).


Siekiant vykdyti įrodymais grįstą politiką, priimti pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei: tobulinti valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenos sistemą.

Tobulinant valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenos sistemą įdiegtas socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentas Lietuvai. Remiantis EUROMOD mokesčių-išmokų mikrosimuliaciniu modeliu sukurtos skurdo ir nelygybės prognozių, piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodiklių metodikos, pagal kurias planuojama atlikti reguliarius vertinimus.Modelis yra reguliariai atnaujinamas ir naudojamas vertinant numatomą planuojamų įgyvendinti socialinių išmokų sistemos pokyčių poveikį skurdui, nelygybei, valstybės biudžetui. 2020 m. buvo atlikti poveikio vertinimai priimant sprendimus dėl socialinės paramos dydžių pakeitimų ir kitų priemonių įvedimo, susijusių su COVID-19 (koronaviruso infekcijos) pandemijos socio-ekonominių padarinių švelninimu. Taip pat atlikti pensijų indeksavimo ir papildomų išmokų, piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams, išmokos vaikui (vaiko pinigų) pakeitimų poveikio vertinimai ir kt. Remiantis modeliu taip pat atliktas tyrimas „Socialinės paramos išmokų nepaėmimas: Europos Sąjungos taikomų metodikų apžvalga ir pritaikymas Lietuvoje”, skaičiuojami piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodikliai, pateiktos skurdo ir nelygybės prognozės 2020 m. EUROMOD pagalba atlikti poveikio vertinimai ir kiti tyrimai skelbiami ministerijos interneto svetainėje.Valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenai pradėjus naudoti EUROMOD, sudarytos galimybės priimti įrodymais pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei.


Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų numatyti priemones, užtikrinančias, kad viešojo valdymo institucijos vykdytų paslaugų kokybės tyrimus, kurių metu būtų nustatyti stebėsenos duomenys, reikalingi pateikti į informacinę sistemą.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymu Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) pavesta viešojo administravimo subjektams, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai, administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją), taip pat nustatyti teikiamos administracinės paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti administracinės paslaugos kokybę. Nauju reglamentavimu sustiprinama viešojo administravimo subjektų atsakomybė už jų administruojamų viešųjų bei administracinių paslaugų kokybę. Įstatyme numatytos priemonės sudarė sąlygas sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, o tolimesnė sistemos veikimo stebėsena pagal atskiras viešojo sektoriaus sritis, bus tęsiama strateginių tyrimų metu.


Siekiant, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą būtų tikslūs ir išsamūs - registro duomenis peržiūrėti ir atnaujinti.

Anykščių rajono savivaldybės administracija

Anykščių r. savivaldybė peržiūrėjo ir atnaujino Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą.


Siekiant žinoti tikrąjį šalies nusikalstamumą, atlikti tyrimus ar apklausas, kurios parodytų nusikaltimų latentiškumą.


Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto inventorizacijos rezultatai rodytų faktinę šio turto būklę – inventorizavimo aprašuose fiksuoti tikrąją šio turto būklę.

Anykščių r. savivaldybė sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka išbraukė iš inventorizavimo aprašų.


Siekiant didinti informacijos prieinamumą visuomenei, numatyti informacijos sklaidos gerinimo būdus ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo ir taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo procesuose.

Numatyti informacijos sklaidos gerinimo būdai: įtvirtinta, kad paraiškos dėl taršos leidimų bei patikslintos paraiškos dėl TIPK leidimų išdavimo yra skelbiamos viešai ir suinteresuota visuomenė gali susipažinti bei teikti pasiūlymus ar pastabas, o Aplinkos apsaugos agentūra priimdama sprendimą turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus; parengta ir viešai paskelbta informacinė medžiaga visuomenei apie visuomenės dalyvavimą PAV procedūrose.


Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: patikslinti metinės įstaigų veiklos vertinimo tvarką, detalizuojant veiklos vertinimo rodiklius ir nustatant jų reikšmes.

Patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys (2019-11-14 įsakymas Nr. ĮV-748). Kriterijai išskirstyti pagal veiklos vertinimo sritis/temas bei detalizuoti aprašant kriterijaus paskirtį, sudėtinius elementus, apskaičiavimo būdą. Taip pat patvirtintos (2019-12-13 įsakymas Nr. ĮV-826) naujos įstaigų metinio veiklos plano ir ataskaitų formos taikant konsoliduotus rodiklių rinkinius. Nacionalinės ir valstybinės įstaigos 2020 m. veiklos planus parengė pagal naujas metinio veiklos plano formas ir nusimatė siektinas rodiklių, patvirtintų vieningame kriterijų rinkinyje, reikšmes. Tačiau ne visų nacionalinių įstaigų metiniuose veiklos planuose, suderintuose su Kultūros ministerija, suplanuoti kokybiniai rodikliai (pvz.: nenumatytas lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas, įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius). Atsižvelgiant į įstaigų argumentus (pvz., lankytojų skaičiaus apribojimai dėl COVID-19) ir į tai, kad siekiant tikslesnių duomenų, rodikliai bus suplanuoti 2021 m., rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant užtikrinti reikiamą saugos reikalavimų įgyvendinimą, įgyvendinti trūkstamas IT saugos priemones ir peržiūrėti Asmens dokumentų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimus.

Asmens dokumentų išrašymo centras prie Vidaus reikalų ministerijos

Siekiant užtikrinti reikiamą saugos reikalavimų įgyvendinimą, Asmens duomenų išrašymo centras prie Vidaus reikalų ministerijos įgyvendino trūkstamas IT saugos priemones ir peržiūrėjo Asmens duomenų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimus: 2018-09-27 įstaigos direktoriaus įsakymu patvirtintas Asmens duomenų gamybos informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas;  2018-10-10 informacijos saugos valdymo sistemos (ISVS) rizikų registre detalizuotos kritiškos funkcijos; 2018-09-27 atliktas Asmens dokumentų gamybos informacinės sistemos (ADGIS) veiklos tęstinumo išbandymas. Asmens dokumentų gamybos informacinė sistema (ADGIS) neįteisinta kaip atskira informacinė sistema, tačiau ji prijungta kaip Dokumentų gamybos posistemis prie Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos (ADIS). Dokumentų gamybos posistemis įtrauktas į (ADIS) nuostatus, kurie patvirtinti 2020-03-31 Vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”.


Siekiant, kad ministerijos pavaldžių įstaigų veikla būtų rezultatyvesnė:pavaldžioms įstaigoms (Valstybinei augalininkystės tarnybai ir Žuvininkystės tarnybai) nustatyti kokybinius veiklos rodiklius įgyvendinant ministerijos programos priemones;kasmet visoms pavaldžioms įstaigoms teikti grįžtamąjį ryšį apie jų veiklos vertinimo rezultatus.

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija


Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: periodiškai atlikti įstaigų veiklos efektyvumo ir įstaigų veiklos atitikimo nacionalinės ar valstybinės profesionaliojo scenos meno įstaigos funkcijoms vertinimą.

Kultūros ministro 2019-06-10 įsakymu Nr. ĮV-400 patvirtinti Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatai, pagal kuriuos 2019 m. atlikti 2 įstaigų (Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro bei Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro) veiklos vertinimai. Pakeitus vertinimo tvarką (2020-06-08 įsakymas Nr. ĮV- 719), nuo 2020 m. Kultūros ministerija įstaigų veiklą kasmet vertins pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Ministerija pagal nustatytus kriterijus bei kitą susijusią informaciją įvertino įstaigų 2019 m. veiklą ir 2020-11-23 įsakymu Nr. ĮV-1392 patvirtino Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų/ įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijas. Tačiau vertinant įstaigas ar jų grupes, išanalizuotos ne visos veiklos vertinimo kriterijų rinkinyje numatytos vertinimo sritys. Pavyzdžiui, nebuvo vertinti ir lyginti kokybiniai įstaigų rodikliai: įstaigų gautos nominacijos/premijos/apdovanojimai, lankytojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje procentas. Rekomendacijos stebėseną baigiame, kadangi tolimesnį įstaigų veiklos vertinimą stebėsime ministerijai įgyvendinant rekomendaciją „finansavimą sieti su įstaigų metiniais veiklos vertinimo rezultatais“.


Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto apskaita būtų tiksli ir išsami - apskaitoje registruoti visą savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamą turtą ir imtis priemonių, kad visi apskaitos duomenys būtų tikslūs ir išsamūs.

Vilniaus miesto savivaldybės administracija

Vilniaus m. savivaldybės apskaitoje duomenys apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą yra tikslūs ir išsamūs.


Joniškio rajono savivaldybės administracija

Informacija apie Joniškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto dalį yra tiksli ir parodo tikrąją valdomo nekilnojamojo turto apimtį.


Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemą, kuri užtikrintų patikimą tikrinamų atvejų atranką, sisteminių pažeidimų pašalinimą.

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Tobulinant duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemą bei užtikrinant patikimą tikrinamų atvejų atranką ir sisteminių pažeidimų pašalinimą, Valstybinė mokesčių inspekcija parengė Metodiką dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo. 2020-11-20 raštu Nr. (14.7-20 E) R-5601 „Dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“ ši metodinė medžiaga buvo pateikta apskričių valstybinių mokesčių inspekcijų (AVMI) už duomenų saugą atsakingiems asmenims. Metodikoje numatyti pagrindiniai atrankos kriterijai ir rekomendacijos dėl tobulinimo galimybių.


Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti saugos politiką, joje detaliau numatyti juridinių asmenų sutikimų dėl jų duomenų pateikimo tvarką, išsamiai apibrėžtų i.MAS duomenų naudojimo tikslą, duomenų nuasmeninimo ir panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras ir atnaujintų duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelį.

Siekdama užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulindama saugos politiką, Valstybinė mokesčių inspekcija:- i.MAS nuostatuose išsamiai reglamentavo i.MAS duomenų naudojimo tikslą (2019-12-18 įsakymas Nr. VA-104);- Duomenų tvarkymo Valstybinėje mokesčių inspekcijoje taisyklėse reglamentavo duomenų nuasmeninimo, duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras ir juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarką (2020-06-15 įsakymas Nr. V-267);- Informacijos klasifikavimo valstybinėje mokesčių inspekcijoje apraše atnaujino duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelį (2020-06-03 įsakymas  Nr. V-249).


Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, gerinti esamą supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą.

Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, Valstybinė mokesčių inspekcija parengė Duomenų saugos nuostatų pakeitimus, kuriais nustatė:  - detalesnį supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą (2020-02-10 įsakymas Nr. V-57); - pareigą saugos įgaliotiniui atlikti supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolę ne rečiau kaip vieną kartą per ketvirtį (2019-11-19 įsakymas Nr. V-197).


Kauno rajono savivaldybės administracija

Kauno r. savivaldybė sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka išregistravo iš Nekilnojamojo turto registro.


Šiaulių rajono savivaldybės administracija

Šiaulių r. savivaldybė peržiūrėjo ir atnaujino Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą.


Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: nustatyti valstybės ir savivaldybių institucijų bei vartotojų asociacijų bendradarbiavimo būdus ir formas.

Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija

Siekiant stiprinti bendradarbiavimą su vartotojų asociacijomis, 2020-01-14 Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, įsigaliojusį 2020-07-01. Šiuo įstatymu įgaliotosioms vartotojų asociacijoms suteiktos teisės atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą), teikti ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo ir grupės ieškinius, kai grupės ieškiniu reiškiami reikalavimai kyla iš vartojimo teisinių santykių. Nuo 2021-01-01 įsigaliojo įstatymo nuostata, leidžianti įgaliotosioms vartotojų asociacijoms teisingumo ministro nustatyta tvarka gauti išlaidų, susijusių su šių teisių įgyvendinimu apmokėjimą.


Siekiant turėti teisingus ir patikimus Finansų ministerijos biudžeto vykdymo ir finansinius duomenis, rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės procedūras, užtikrinančias išlaidų ir sąnaudų grupavimą ir užregistravimą laiku pagal teisės aktų reikalavimus.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Finansų ministerija parengė kauptinų sąnaudų pažymos formą, kurioje turi būti pateikiama informacija pagal ministerijos Finansų kontrolės taisyklių 27 p.:  ministerijos administracijos padaliniai iki kiekvienų metų sausio 7 d. Veiklos valdymo departamentui raštu teikia informaciją apie praėjusiais metais įsigytas prekes, atliktus darbus ir suteiktas paslaugas, dėl kurių iki praėjusių metų gruodžio 31 d. nebuvo gautos sąskaitos faktūros (s. f.), neįforminti darbų, paslaugų, prekių perdavimo–priėmimo aktai ar kiti apskaitos dokumentai, nurodydami ministerijos vykdomo strateginio plano priemonę, finansavimo šaltinį pagal finansavimo šaltinio klasifikaciją, ekonominę ir valstybės funkciją pagal valstybės biudžeto klasifikaciją, sutarties ir projekto numerį. Tačiau ši vidaus kontrolės procedūra lauktų rezultatų nedavė - neužtikrino sąnaudų grupavimo ir užregistravimo laiku pagal teisės aktų reikalavimus. Todėl rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną tęsiame. Finansų ministerija suplanavo kitas rekomendacijos įgyvendinimo priemones: "Parengti ir patvirtinti finansinės apskaitos periodo uždarymo  procesą ir  tvarkos aprašą"; "Organizuoti tikslinius NBFC darbuotojų mokymus dėl tinkamo sąnaudų registravimo ir savalaikiškumo FABIS".


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Joniškio r. savivaldybė valstybinėms funkcijoms nereikalingą patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka perdavė valstybės įmonei Turto bankas.


Kauno r. savivaldybė  sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka nurašė iš inventorizavimo aprašų.


Prienų rajono savivaldybės administracija

Prienų r. savivaldybės apskaitoje registruoti visi savivaldybės patikėjimo teise valdomi valstybės nekilnojamojo turto objektai.


Telšių rajono savivaldybės administracija

Visas Telšių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas valstybės nekilnojamasis turtas yra registruotas savivaldybės apskaitoje.


Parengti duomenims atverti (duomenų rinkmenų sudarymo, licencijavimo, atlyginimo už duomenų teikimą ir jų teikimo portalui ir kt.) reikalingus teisės aktus.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

Siekiant, kad duomenų atvėrimo reikalavimų rinkinys būtų išsamus pagal jų aprėptį, nebūtų ribojimų ir atitiktų tarptautines šios srities valdymo gerąsias praktikas:- 2017 m. lapkričio 24 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo"  2.1. p.  numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e).- 2020 m. gruodžio 30 d.  Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, jog parengtos ir 2020 m. gruodžio 29 d. Susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos. Atvirų duomenų vadovas, detalizuojantis duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, parengtas ir paskelbtas Atvirų duomenų portale.


Siekiant užtikrinti, kad įstatymų rengimui ir leidybai būtų skiriama pakankamai laiko, o skubos ir ypatingos skubos tvarka taikoma tik išimtiniais atvejais, kai to reikalauja nenumatytos ypatingos socialinės, ekonominės ar politinės šalies gyvenimo aplinkybės, siūlome Seimo statute nustatyti aiškius ir konkrečius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima siūlyti Seimui įstatymų projektus svarstyti taikant skubos ar ypatingos skubos tvarką ir spręsti klausimą dėl termino, kuris skiriamas Vyriausybei išvadoms dėl svarstomo projekto pateikti, keitimo tikslingumo.

Audito metu nustatyta, kad Seimui pateiktų įstatymų projektų gausa ir itin dažnai taikoma skubos ar ypatingos skubos tvarka svarstant projektus trumpina įstatymų projektams svarstyti skirtą laiką, todėl nesudarytos sąlygos nustatyti tinkamą teisinį reguliavimą ir užtikrinti įstatymų leidybos proceso skaidrumą bei viešumą, nes taikomi ne visi įprastai įstatymų projektų svarstymo tvarkai būdingi etapai, mažėja galimybė teisėkūroje dalyvauti suinteresuotiems asmenims. Seimo statute (162 str. 2 ir 3 d.; 164 str. 1 ir 2 d.)  nurodyta, kas turi teisę teikti siūlymus taikyti skubos ar ypatingos skubos tvarką ir kokiu būdu priimami sprendimai dėl šių tvarkų taikymo, bet nenustatyti kriterijai ar aplinkybės, kurioms esant būtų teikiami motyvuoti siūlymai dėl skubos ar ypatingos skubos tvarkos. Taikant ypatingos skubos svarstymo tvarką, laikas tarp svarstymo stadijų ypač sutrumpėja. 2019-12-04 įsigaliojo Seimo statuto Nr. I-399 162 ir 164 str. pakeitimai, kuriais griežčiau reglamentuojama, kada įstatymų projektai gali būti svarstomi, taikant skubos ar ypatingos skubos tvarką:-Įstatymų projektų svarstymo skubos tvarka procedūra gali būti taikoma tik ypatingais atvejais, kai dėl susidariusių politinių, socialinių, ekonominių ar kitų aplinkybių būtina skubiai nustatyti naują ar pakeisti galiojantį teisinį reglamentavimą siekiant užtikrinti svarbius visuomenės ir valstybės interesus, apsaugoti kitas konstitucines vertybes. -Ypatingos skubos tvarka procedūra gali būti taikoma tik tais atvejais, kai būtina nedelsiant užtikrinti gyvybiškai svarbius visuomenės ir valstybės interesus, t. y. įvedant arba įvedus karo ar nepaprastąją padėtį, taip pat ją atšaukiant, skelbiant arba paskelbus mobilizaciją, skelbiant demobilizaciją, priimant sprendimą panaudoti ginkluotąsias pajėgas ginkluoto užpuolimo atveju ir (ar) prireikus ypač skubiai vykdyti tarptautinius įsipareigojimus, stichinės nelaimės ar kitomis ekstremaliomis aplinkybėmis, kilus tokiai grėsmei valstybės ar visuomenės saugumui, kuriai pašalinti būtini ypač skubūs Seimo sprendimai. Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas 2019-09-26 parengė Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 138 straipsnio pakeitimo projektą Nr. XIIIP-3020(2), kuriuo pasiūlė nustatyti ilgesnį, 30 darbo dienų (vietoje nustatyto 4 savaičių) terminą Vyriausybei išvadoms dėl įstatymų projektų Seimui pateikti. Seimas apsvarstė termino, kuris skiriamas Vyriausybei išvadoms dėl svarstomo projekto pateikti, keitimo tikslingumą ir šį projektą atmetė. Seimo statuto pakeitimais nustačius kriterijus ar aplinkybės, kurioms esant būtų teikiami motyvuoti siūlymai dėl įstatymų projektų svarstymo skubos ar ypatingos skubos tvarka,  sudaro sąlygas užtikrinti, kad įstatymų rengimui ir leidybai būtų skiriama pakankamai laiko, o skubos ir ypatingos skubos tvarka būtų taikoma tik išimtiniais atvejais. Atsižvelgiant į tai, laikome rekomendaciją įgyvendinta.


Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti arba koordinuoti institucijų funkcijų vertinimą, remiantis Viešojo administravimo įstatymo 361 str. 2 d., nustatyta priežiūros apimtimi, nuspręsti, kurios institucijos priskirtinos ir jas priskirti verslo priežiūros institucijoms.

Seimui 2020 m. gegužės 28 d. priėmus naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojo nuostatos aiškiau apibrėžiančios, kas yra laikoma verslo priežiūrą atliekančiu viešojo administravimo subjektu ir kokias pagrindines funkcijas atlieka priežiūrą vykdantis subjektas.Vadovaujantis įstatymo 31 str. 2 d. laikoma, kad viešojo administravimo subjektas vykdo ūkio subjekto veiklos priežiūrą, jeigu atlieka ūkio subjekto veiklos patikrinimus. Tai yra esminis bruožas, priežiūros institucijas skiriantis nuo kitų viešo administravimo funkcijas vykdančių subjektų.Atsižvelgiant į įstatymo pakeitimus 2020-05-20 patikslintas  Vyriausybės nutarimas Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ ir atnaujintas šiuo nutarimu tvirtinamas Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąrašas.


Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija


Siekiant, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą būtų tikslūs ir išsamūs - registro duomenis peržiūrėti ir atnaujinti.

Kauno miesto savivaldybės administracija


Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų specializuotiems prokurorams apimtis ir užtikrinti, kad šiose mokymuose dalyvautų visi specializuoti prokurorai.

Lietuvos Respublikos Generalinė prokuratūra


Priėmus sprendimus dėl CPO LT teisinės formos, inicijuojant teisinio reglamentavimo pakeitimus arba pagal galiojantį reglamentavimą pakeitus CPO LT juridinio asmens formą, nustatyti būtinomis sąnaudomis ir investicijomis grįstą CPO LT finansavimo modelį, užtikrinant:•paslaugų įkainių taikymo atveju – jų nustatymo principus, apskaičiavimo tvarką ir vieningą taikymą visoms perkančiosioms organizacijoms, kurios naudojasi CPO LT paslaugomis; •objektyvų finansavimo iš valstybės biudžeto poreikio įvertinimą, apibrėžiant jo skyrimo tikslus ir atitinkamai nustatant korektiškus stebėsenos rodiklius, kuriais gali būti įvertintas tų tikslų pasiekimas.


Paskirti atsakingą instituciją arba suteikti reikiamus / atitinkamus įgaliojimus Ūkio ministerijai, kad būtų koordinuojamas verslo priežiūros politikos įgyvendinimas, teikiama metodinė ir kita pagalba, užtikrintas ministerijų, priežiūros institucijų ir savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas.

Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, kuriuo Ekonomikos ir inovacijų ministerijai suteikti įgaliojimai atlikti ūkio subjektų veiklos priežiūros stebėseną. Įstatyme įteisinta nuostata, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerijos prašymu ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančios priežiūros institucijos įpareigojamos teikti dokumentus ir kitą informaciją, reikalingą įvertinti ūkio subjektų veiklos priežiūros vykdymo būklę. Viena iš funkcijų numatyta įstatymo 31 str. priežiūrą atliekančioms institucijoms – tarpusavio bendradarbiavimas. Pakeitimais siektas sustiprinti ministerijos, kaip verslo priežiūros politikos formuotojos, verslo priežiūros sistemos tobulinimo koordinatorės vaidmuo. Vyriausybė atsižvelgdama į naujos redakcijos įstatymo nuostatas, 2020-05-20 patvirtino nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimus, kuriais įtvirtino Ekonomikos ir inovacijų ministerijai ir Teisingumo ministerijai pareigą teikti kasmetines ataskaitas Vyriausybei apie verslo priežiūrą Lietuvoje ir pranešti apie priežiūros funkcijų optimizavimo eigą ir rezultatus, teikti pasiūlymus ir rekomendacijas dėl priežiūros funkcijų optimizavimo priemonių ir jų įgyvendinimo.


Įvertinti maitinimo programos vykdymo tikslingumą dešimčiai metų, nes užsibrėžtas tikslas - pritraukti privataus subjekto investicijų pagal ilgalaikę sutartį - turėjo būti įgyvendintas pagal investavimo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus.

Jurbarko rajono savivaldybės administracija

Jurbarko rajono savivaldybė planavo koreguoti Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013–2023 metų programą ir atsisakyti nereikalingų investicijų, nes reikšmingai sumažėjus mokinių skaičiui mokyklose buvo uždarytos kai kurios į programą įtrauktos mokyklos. Dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus ir negautų planuotų pajamų maitinimo paslaugų teikėjas kreipėsi į teismą prašydamas padidinti paslaugų įkainius ir priteisti nuostolių atlyginimą. Atsižvelgdama į šią situaciją, savivaldybė planavo sudaryti priemonių planą ir inventorizuoti atliktus remonto/rekonstrukcijos darbus, tiekėjo pirktą įrangą, atlikti naudojamų maitinimo plotų, mokinių skaičiaus kitimo analizę, įvertinti padidintos paslaugų kainos atitikimą rinkos kainoms, išanalizuoti galimas sutarties vykdymo alternatyvas. 2020-12-15 Kauno apygardos teismas priėmė sprendimą, kuriuo teikėjo ieškinį dėl nuostolių atlyginimo atmetė. Teikėjui pateikus apeliacinį skundą, byla perduota nagrinėti Lietuvos apeliaciniam teismui.Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas ir teisminiai ginčai su paslaugų teikėju tęsiasi ilgą laiką, rekomendacijos įgyvendinimo stebėseną baigiame. Pasiūlyta Jurbarko rajono savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai stebėti rekomendacijos įgyvendinimą ir atkreipti dėmesį į likusias rizikas dėl savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo programos įgyvendinimo.


Tam, kad būtų užtikrintas užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimas, derėtų: nustatyti, kurie teismo ekspertai (privatūs, dirbantys teismo ekspertizės įstaigoje), kokiais atvejais, kokių rūšių ekspertinius tyrimus gali atlikti, ir sudaryti visiems paslaugų teikėjams vienodas konkurencines sąlygas.

Siekdama užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą ir sudaryti visiems paslaugų teikėjams vienodas konkurencines sąlygas, Teisingumo ministerija:- parengė Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 pakeitimo įstatymo projektą, kuris registruotas Seime (projektas 2018-10-19 Nr. XIIIP-2650, priimtas 2020-06-04 Nr. XIII-3028). 2020-07-01 įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcijai, nustatytos teismo ekspertizių rūšys, kurių negali atlikti privatūs teismo ekspertai (21 str. 4 d.). Naujoje teismo ekspertizės įstatymo redakcijoje nurodoma, kad privatūs teismo ekspertai taip pat negali atlikti ekspertinių tyrimų, kurie sudaro valstybės, tarnybos paslaptį, jeigu asmuo neturi leidimo dirbti, susipažinti ar gauti tokią informaciją, ar kuriuos draudžia atlikti kiti įstatymai. Įstatyme taip pat nustatyta, kad teismo ekspertizės įstaigoje sudaryta kvalifikacinė komisija gali suteikti teismo eksperto kvalifikaciją tos rūšies ekspertizėms, kurios yra atliekamos toje įstaigoje, asmenims, nedirbantiems įstaigoje, bet norintiems įgyti teismo eksperto kvalifikaciją (8 str. 3 d.).- pasiūlė Generalinei prokuratūrai peržiūrėti Generalinio prokuroro rekomendacijas dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo ir apsvarstyti galimybę atsisakyti pirmenybės skirti ekspertinį tyrimą valstybės teismo ekspertizės įstaigoms (2017-02-01 ministerijos raštas Nr. (1.16)7R-970). Generalinė prokuratūra 2021-02-10 įsakymu Nr. I-26 „Dėl Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2011-01-18 įsakymo Nr. I-14 „Dėl Rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ pakeitimo“ nustatė, kad užduotis atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę gali būti skiriama valstybės institucijose (įstaigose) dirbantiems ir (ar) privatiems specialistams ar ekspertams; taip pat nustatė užduoties atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę inicijavimo ir apmokėjimo tvarką, kai tyrimas skiriamas atlikti privatiems teismo ekspertams ar specialistams; - inicijavo apmokėjimo sistemos baudžiamajame procese, kad lėšos būtų skiriamos tyrimus užsakantiems subjektams, o ne teismo ekspertizės įstaigoms, pakeitimo galimybių svarstymą Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryboje (TEVKT). 2017-05-02 TEVKT posėdyje buvo nutarta nepritarti siūlymui pakeisti apmokėjimo už ekspertinius tyrimus sistemą. Valstybės kontrolė 2017-11-14 raštu Nr. S-(40-4345)-1425 kreipėsi į Vyriausybės kanceliariją ir pasiūlė, sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, spręsti ir apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese apmokėjimo klausimą.  Sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA) 2020 m. atlieka valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti Vyriausybės kanceliarijai 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant  2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos  „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.


Tam, kad būtų užtikrintas užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimas, derėtų: numatyti priemones, kurios padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus.

Siekdama užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą ir  sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, Teisingumo ministerija: - pasiūlė suinteresuotoms institucijoms atlikti žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų analizę;- sudarė darbo grupę teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti ir vertinti, ar teismo ekspertizės įstaigų konsolidacija padėtų spręsti ekspertų trūkumą ir sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Ministerija Vyriausybės kanceliarijai 2019-02-25 pateikė darbo grupės teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti išvadas.- patvirtino teisėsaugos institucijų mokymo programas, kuriose įtraukti mokymai teismo ekspertizių klausimais. - parengė 2021 -2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos projektą (https://tm.lrv.lt/lt/struktura-ir-kontaktai/administracine-informacija/planavimo-dokumentai), kuriame numatytos priemonės padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Vyriausybės kanceliarija įpareigojo  Vyriausybės strateginės analizės centrą (STRATA) 2020 m. atlikti valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant  2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos  „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.


Siekiant užtikrinti strategijos „Lietuva 2030“ pažangos darbų (siekių) nuoseklų įgyvendinimą, nustatyti duomenų atvėrimo vertinimo ir stebėsenos sistemą, fiksuojančią šios srities metinę pažangą ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikį, kurį įvertintų ir nepriklausomi ekspertai.

Siekiant nustatyti duomenų atvėrimo ir vertinimo stebėsenos sistemą:- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 22 p. numatytas skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymas, sudėtis ir darbo tvarka (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e). Taip pat numatyta (2.1. p.) pareiga viešojo sektoriaus subjektams į strateginius veiklos planus ar kitus planavimo dokumentus įtraukti duomenų atvėrimo pažangos vertinimą ir jo rezultatus pateikti Susisiekimo ministerijai. - 2018 m. gegužės 17 d. atlikta analizė dėl užsienio šalių taikomos duomenų atvėrimo pažangos ir poveikio vertinimo praktikos ir politikos formuotojui parengtos išvados bei pasiūlymai. Nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą atlieka ES Europos Duomenų Portalo užsakymu nepriklausomų ekspertų  atliekami tyrimai, OECD organizacija, DESI (nuoroda: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi). 2020 m. tyrime dalyvavo 35 šalys, Lietuva pakilo 13 vietų aukščiau ir užėmė 11 vietą. - 2020 m. gruodžio 29 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija nurodė, jog parengtos atvirų duomenų pažangos vertinimo ir poveikio vertinimo metodikos. Metodikos yra suderintos ir, atsižvelgiant į tai, kad Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos buvo patvirtintos 2020 gruodžio 29 d., duomenų atvėrimo pažangos vertinimo ir poveikio vertinimo metodikas numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d. - 2021 m. kovo 22 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad Dokumentų rinkinių atvėrimo stebėsenos metodika suderinta su institucijomis ir buvo patvirtinta įsakymu 2021 m. kovo 8 d. Nr. TE-13. Taip pat nurodė, jog nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą kiekvienais metais atlieka nepriklausomi ekspertai ES Europos Duomenų Portalo užsakymu (https://www.europeandataportal.eu/en/dashboard/2020), taip pat Lietuvos atvirų duomenų pažangą vertina OECD organizacija (http://www.oecd.org/gov/digital-government/ourdata-index-policy-paper-2020.pdf) bei DESI tyrimas (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi).


Kuriant naują duomenų atvėrimo technologinį sprendimą (portalą), techninėje specifikacijoje numatyti, kad bus įdiegtos gerosios praktikos rekomenduojamos grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcijos.

2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Duomenų rinkinių portalo (DRP) techninės specifikacijos projektas yra parengtas ir jame numatyti aplinkos, skirtos rekomenduojamoms gerosioms praktikoms, grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcionalumai ir jų įgyvendinimas. 2020 m. gruodžio 29 d. EIM pateiktais duomenimis, DRP techninį aprašymą (specifikaciją), kuri yra suderinta su institucijomis, numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d.2021 m. kovo 22 d. EIM informavo, jog DRP techninis aprašymas (specifikacija) patvirtintas ir užregistruotas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre (www.registrai.lt)


3. Siekiant didinti gaisrų prevencijos poveikį, siūlome:3.1. tobulinti gaisrų prevencijos organizavimą: nustatyti institucijų, atsakingų už gaisrų prevenciją, funkcijas ir atsakomybę ir užtikrinti gaisrų prevencijos koordinavimą;3.2. parengti gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodiką ir užtikrinti, kad būtų vertinamas prevencijos priemonių poveikis.

Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 2 priemonės. Viena priemonė yra įgyvendinta: vidaus reikalų ministro patvirtinta Gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodika, sudaranti sąlygas įvertinti rengiamų ir įgyvendintų gaisrų prevencijos priemonių veiksmingumą. Įgyvendinant antrą priemonę, parengtas Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuris šiuo metu tobulinamas. Vėliau bus teikiamas derinti suinteresuotosioms institucijoms ir skelbiamas Teisės aktų informacinėje sistemoje.


6. Siekiant didinti gaisrų prevencijos poveikį, siūlome:  6.1. numatyti priemones, kurios užtikrintų duomenų, reikalingų tinkamam objektų patikrinimų planavimui, gavimą;6.2. užtikrinti objektų patikrinimą nustatytu periodiškumu;6.3. numatyti priemones, kurios užtikrintų operatyvų priešgaisrinės saugos reikalavimų pažeidimų ištaisymą.

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos


Paskirti visų Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių duomenų valdymo įgaliotinius.

Paskirti Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių (sistemų UR, IBPS, VRPR, KTPR, KTPVR, SVIS, ARSIS, NETAIS, ATPR, N.VSIS,IAŽR, HDR, N.SIS) duomenų valdymo įgaliotiniai. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas VRIP duomenų valdymo įgaliotinis. Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.


Siekiant duomenimis grįsto valdymo vertinti kontrolės procedūrų poveikį ir rezultatyvumą: nustatyti ir reguliariai vertinti su nelegaliu darbu susijusį rodiklį, parodantį, kokia dalis nustatytų nelegalaus darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.

Siekiant vertinti kontrolės procedūrų poveikį, patvirtintos (2019-12-16 įsakymu Nr. EV-363) Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės. Taisyklėse nustatyta, kad nelegalaus darbo kontrolės pakankamumui matuoti būtų skaičiuojamas nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis. Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklį Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) pradėjo skaičiuoti nuo 2020 m. I ketvirčio. VDI atliktos analizės duomenimis 2020 m. I ketvirtį nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas buvo 26,7 proc., 2020 m. I pusmetį – 33,4 proc., 2020 m. III ketvirtį – 40,4 proc., 2020 m. – 38,1 proc. 2020 metų VDI veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 30 proc.VDI teritorinių skyrių 2021 m. planinėse užduotyse nustatyta nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo siektina reikšmė – 31 proc. 2021 m. I ketvirtį apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 32,2 proc. Kontrolės procedūrų poveikis - nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis vertinamas periodiškai (kas ketvirtį), metiniai rodikliai skelbiami VDI interneto svetainėje.


Inicijuoti VĮ Turto banko atlygio už administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas apskaičiavimo teisinio reguliavimo pakeitimus, kurie skatintų VĮ Turto banką siekti efektyvesnės veiklos.

Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo su šio turto naudotojais sudarytos administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto panaudos ir turto valdymo ir priežiūros sutartys buvo pakeistos į administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos sutartis.  Įsigaliojo administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos modelis.


Siekiant gerinti asmenims su negalia teikiamų paslaugų kokybę, imtis priemonių dėl poreikių nustatymo ir įdarbinimo procesų tobulinimo (parengti klausimyną  / anketą asmenų su negalia įsidarbinimo galimybėms ir poreikiams nustatyti bei rekomenduojamų paslaugų  / priemonių sąrašą pagal nustatytas asmenų įsidarbinimo galimybes; patvirtinti atvejo vadybos taikymo metodiką, kurioje būtų nustatyta asmenų atranka, poreikių nustatymas, individualus užimtumo veiklos plano sudarymas, stebėsena, koordinuotos pagalbos organizavimas).

Užimtumo tarnyba prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Siekiant gerinti asmenims su negalia teikiamų paslaugų kokybę, patvirtinta Atvejo vadybos taikymo metodika Užimtumo tarnybos atvejo vadybininkams (2020-07-24 įsakymu Nr. 290), kurioje nustatyti asmens poreikių įvertinimo etapai ir įrankiai, asmenų grupės priskyrimas vadybininkams, individualizuotų paslaugų teikimo ir koordinavimo plano parengimas, stebėsena, bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis teikiant koordinuotą pagalbą, pateikta geroji praktika. Nuo 2021 m. liepos 1 d. informacinėje sistemoje įdiegta ir pradėjo veikti statistinio profiliavimo sistema. Šios sistemos veikimui užtikrinti buvo atlikti Paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims tvarkos aprašo pakeitimai: atnaujinta įsidarbinimo galimybių vertinimo anketa ir patikslintas darbo ieškančio asmens priskyrimas vienai iš įsidarbinimo galimybių grupei, įvertinus statistinio profiliavimo modelio rezultatus bei lemiamų kriterijų įtaką įsidarbinimo galimybėms. Įdiegtas socialinės pagalbos žemėlapis.  Užimtumo tarnybos vidinėse tvarkose aiškiai apibrėžtos tikslinės asmenų grupės, kurioms specialistai taiko atvejo vadybos principą, išgrynintos atvejo vadybininkų funkcijos, sukurti paslaugų organizavimo kliūčių užimtumui turintiems klientams procesai, nubraižytos darbo rinkai besirengiančių bei asmenų su negalia aptarnavimo schemos, sukurta ribotų įsidarbinimo galimybių asmenims paslaugų poreikio identifikavimo sistema. Tinkamai įvertintas paslaugų poreikis leidžia planuoti Užimtumo tarnybos veiklos kryptis, paslaugų teikimui pasitelkiant tiek Užimtumo tarnybos specialistus, tiek išorės partnerius (savivaldybes per užimtumo didinimo programas, nevyriausybines organizacijas ar kitus suinteresuotus partnerius, kurie gali įsitraukti į paslaugų teikimą).Identifikuotas paslaugų poreikis yra atvaizduojamas savivaldybių švieslentėje , atskirai ribotų įsidarbinimo galimybių bedarbiams, darbo rinkai besirengiantiems asmenims, o taip pat darbo rinkai besirengiantiems asmenims su negalia (pagal kliūtis užimtumui). Vyksta nuolatinis atvejo vadybininkų kompetencijų tobulinimas - organizuojami vidiniai bei pasitelktų mokymo paslaugų teikėjų, konsultantų mokymai. Pasiektas pokyčio rodiklis- per metus įdarbintų asmenų su negalia dalis nuo tais metais registruotų asmenų su negalia siekia 33,4 proc.


Siekiant užtikrinti tinkamą tiesioginę įtaką eksploatavimo nutraukimo pabaigai turinčių projektų ir jų darbų vykdymą, tobulinti projektų valdymo procesą.

VALSTYBĖS ĮMONĖ IGNALINOS ATOMINĖ ELEKTRINĖ


Peržiūrėti ministerijos sudarytas panaudos sutartis lyginant su faktiškai sveikatos priežiūros įstaigoms perduotu naudotis valstybės turtu ir, esant reikalui, inicijuoti jų atnaujinimą ar sudaryti naujas sutartis, taip užtikrinant, kad visas valstybės turtas sveikatos priežiūros įstaigoms naudotis būtų perduotas pagal tinkamiausias sąlygas tam turtui valdyti.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Sveikatos apsaugos ministerija, 2017 m. atlikusi sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę, nusprendė savivaldybių sveikatos priežiūros įstaigų naudojamą valstybės turtą perduoti savivaldybių nuosavybėn, taip sumažinant ministerijos valdomo turto apimtis. 2017-2019 m. Vyriausybės nutarimais šis turtas perduotas 58 savivaldybių nuosavybėn. Nustačiusi 7 be teisinio pagrindo perduoto turto atvejus, ministerija šį turtą nurašė (6 atvejais, kai turtas buvo netinkamas naudoti) ir Vyriausybės nutarimu (2018-01-24 Nr. 80) perdavė savivaldybės nuosavybėn. Ministerija peržiūrėjo sudarytas neterminuotas, pasibaigusias panaudos sutartis ir atnaujino (sudarė naujas, teisės aktus atitinkančias) panaudos sutartis su pavaldžiomis įstaigomis dėl beveik viso įstaigoms perduoto ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo, nematerialiojo bei nekilnojamojo turto.Įsigaliojus (nuo 2020-01-01) Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 3 ir 36 straipsnių pakeitimams (2019-09-26 Nr. XIII-2443), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis turi būti perduotas viešosioms įstaigoms iki 2020-11-01. Ruošiantis šiam perdavimui, atliktas gydymo įstaigoms panaudos sutartimis perduoto valstybės turto palyginimas su faktiškai įstaigų veikloje naudojamu turtu, priimti sprendimai dėl įstaigų veikloje nenaudojamo turto pardavimo viešame prekių aukcione, nurašymo ir likvidavimo arba perdavimo valdyti kitiems subjektams. Vyriausybei 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 nustačius valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarką, ministerija organizuoja ilgalaikio materialiojo turto perdavimo gydymo įstaigoms valdyti patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį procesus. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes turto perdavimo procesas užsitęsė nepaisant įstatyme numatyto termino dėl techninių aplinkybių pradėjus derinti turto perdavimo procesą su kitomis institucijomis.


Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų finansavimo sistema motyvuotų savivaldybes veikti efektyviau ir siekti geresnių rezultatų, nustatyti, kad skiriant finansavimą savivaldybėms, būtų nustatomi tikslai, siektini rodikliai ir rezultatai.

Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės nutarimas, 2021-04-28 Nr. 292 „Dėl Lietuvos Respublikos strateginio valdymo įstatymo, Lietuvos Respublikos regioninės plėtros įstatymo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, 7 straipsnio 1 ir 4 dalių ir Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo 141 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo“) VIII skyriuje „Valstybės biudžeto dotacijos savivaldybėms“ nustatyta, kad skiriant finansavimą savivaldybėms nurodomos praėjusiais metais pasiektos ir per biudžetinius metus siektinos stebėsenos rodiklių reikšmės. Naujas reglamentavimas turėtų motyvuoti savivaldybes naudojant valstybės biudžeto lėšas veikti efektyviau ir siekti geresnių rezultatų.`


Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: užtikrinti, kad periodiškai būtų vertinamas institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, veiklos rezultatyvumas ir valdoma informacija, reikalinga politikai vartotojų teisių apsaugos srityje formuoti.

Siekiant užtikrinti, kad periodiškai būtų vertinamas institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, veiklos rezultatyvumas ir valdoma informacija, reikalinga valstybės politikai vartotojų teisių apsaugos srityje formuoti: - Pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos nuostatai (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-80), kuriuose patikslintos Tarybos funkcijos, numatant, kad Taryba kasmet analizuoja ne tik vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų informaciją apie jų veiklą, bet ir jų veiklos rezultatus, teikia pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų ir vartotojų asociacijų veiklos tobulinimo ir (ar) koordinavimo; teikia pasiūlymus ministerijoms, institucijoms dėl teisės aktų, reglamentuojančių vartotojų teisių apsaugą, priėmimo ir keitimo ir kt. Vykdant patikslintas Tarybos funkcijas 2021-02-05 Tarybos posėdyje aptarti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos, vartotojų asociacijų vykdytų projektų rezultatai. - Teisingumo ministro 2021-01-07 įsakymu Nr. 1R-2 Tarybos sudėtis papildyta įtraukiant daugiau vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų atstovus (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Lietuvos transporto saugos administracijos, Lietuvos ryšių reguliavimo tarnybos, Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir kt. institucijų atstovus). - Patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-82), kuriame nustatyta Tarybos vykdomos valstybės ir savivaldybių institucijų, įgyvendinančių savo funkcijas vartotojų teisių apsaugos srityje, veiklos koordinavimo tvarka. Apraše numatyta, kad Taryba surinks iš institucijų aktualią informaciją, kurią apibendrinusi parengs vartotojų teisių apsaugos būklės ir vartotojų teisių apsaugos institucijų veiklos metinę apžvalgą. Apžvalga bus skelbiama Tarybos interneto svetainėje ir pristatoma bei aptariama Tarybos posėdyje. - Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas papildytas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo organizavimu ir koordinavimu (teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymas Nr. 1R-218). Vadovaujantis šiuo aprašu, 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pateikta informacija apie nagrinėtus vartojimo ginčus, teisėkūros iniciatyvas, susijusias su vartotojų teisių apsauga, vartotojų švietimo veiklas ir kt. aktuali informacija (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879). - Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės (VTTAT direktoriaus 2020-09-07 įsakymas Nr. 1-196), surinkta informacija apie planuojamas vartotojų švietimo veiklas ir parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas.


Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: nustatyti, kokios valstybės ir savivaldybių institucijos turi organizuoti vartotojų švietimą, ir užtikrinti, kad būtų koordinuojama šių institucijų veikla organizuojant vartotojų švietimą.

Teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymu Nr. 1R-218 papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo koordinavimu, numatant, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet iki kovo 1 dienos parengia vartotojų švietimo veiklos planą, kuriame nurodo vartotojų švietimo prioritetines sritis, priemones ir vartotojų švietimą vykdančias institucijas, taip pat numatyta, kad vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (VVTAT 2020-09-07 įsakymu Nr. 1-196). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk) bei atlikta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pristatyta praėjusių metų vykdyta vartotojų švietimo veikla (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).


Užtikrinti, kad pataisos įstaigos organizuotų nuteistųjų įdarbinimą už pataisos įtaigos teritorijos ribų, kauptų ir sistemintų informaciją apie darbingumo lygį ir turimą specialybę.

Siekiant užtikrinti nuteistųjų ir suimtųjų užimtumą: Kalėjimų departamentas patvirtino  Nuteistųjų laisvės atėmimo bausme resocializacijos reformos Lietuvoje koncepcijos įgyvendinimo priemonių planą, kuriame numatytos priemonės, orientuotos į nuteistųjų / suimtųjų kryptingą užimtumą (2020-05-10 įsakymas V-153). Priėmus Bausmių vykdymo kodekso pakeitimus, reglamentuojančius nuteistųjų užimtumo organizavimo tvarką ir kitus su nuteistųjų užimtumu susijusius klausimus, Kalėjimų departamentas patvirtino priemones, įgyvendinančias naujas kodekso nuostatas (2021-01-04 įsakymas Nr. V-3).  Teisinio reglamentavimo pokyčiai ir Kalėjimų departamento patvirtintos priemonės sudaro prielaidas įdarbinti kuo daugiau nuteistųjų ir suimtųjų.


Visų medicinos praktikos kvalifikacijos rūšių specialistams nustatyti ir pagal klinikinės praktikos raidą atnaujinti medicinos normas.

Sveikatos apsaugos ministras 2018-12-19 įsakymu Nr. V-1470 patvirtino medicinos normų rengimo ir atnaujinimo 2019, 2020 ir 2021 m. planus. 2019 m. parengtos ir sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtintos trijų gydytojų specialybių medicinos normos: „MN 164:2019 Vaikų infekcinių ligų gydytojas“; „MN 168:2019 Gydytojas vaikų reumatologas“; „MN 146:2019 Plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos gydytojas“. Pagal ministerijos medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planus 2020 m. atnaujinta 17 Lietuvos medicinos normų ir priimti jų pakeitimai, 2021 m. I pusm. – 14 medicinos normų pakeitimai.


Numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad VĮ Turto banko teikiamos administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo paslaugos būtų geros kokybės.

VĮ Turto bankas, siekdamas užtikrinti didesnį turto naudotojų užklausų sprendimo efektyvumą bei spartą, įdiegė „Operatyvinę trikčių registravimo sistemą (OTRS)“, o 2020-07-01 pradėjo diegti papildomą turto naudotojų aptarnavimo funkciją, kuri pradėjo pilnai veikti 2020 m. spalio mėnesio pabaigoje. Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm. Numatytos kontrolės priemonės užtikrino geresnę VĮ Turto banko teikiamų administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo paslaugų kokybę.


Tobulinti TUI pritraukimo priemonės administravimo procesą, kad projektų atranka ir vertinimas būtų atsekami, įgyvendinimo priežiūra nuosekli, o projektai ir jų įgyvendinimas viešinami.

Atsižvelgiant į audito ataskaitoje pateiktus siūlymus dėl TUI pritraukimo projektų atrankos ir vertinimo, įgyvendinimo priežiūros nuoseklumo ir jų įgyvendinimo viešinimo, ūkio ministro 2018-05-14 įsakymu Nr. 4-288 buvo patikslintas Investicijų, finansavimo ir administravimo sutarčių sudarymo, įgyvendinimo, administravimo ir valstybės pagalbos teikimo pagal schemą „TUI Invest LT+“ tvarkos aprašas.


Numatyti priemones užtikrinančias LEZ  valstybinio valdymo ir priežiūros sistemos veikimą ir viešojo sektoriaus įsipareigojimų LEZ valdymo bendrovėms įgyvendinimą.

1) Išnagrinėjus galiojančius teisės aktus nuspręsta Vyriausybės nutarimu (o ne Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymu) įtvirtinti Ūkio ministerijos įgaliojimus tvirtinti LEZ stebėsenos tvarką.  Šie įgaliojimai nustatyti Vyriausybės 2018-05-23 nutarimu Nr. 494, keičiančiu 1998-07-24 nutarimą Nr. 932 „Dėl LEZ valstybinės priežiūros vykdymo“.2) LEZ stebėsenos tvarka patvirtinta ūkio ministro 2018-06-01 įsakymu Nr. 4-338 „Dėl LR veikiančių LEZ verslo planų įgyvendinimo, LEZ veikiančių įmonių ir LEZ valdymo bendrovių veiklos rezultatų stebėsenos atlikimo tvarkos aprašo ir duomenų apie LEZ valdymo bendrovių ir LEZ įmonių veiklą bei jų veiklos rezultatus sąrašo formos patvirtinimo“.3) Ūkio ministerija, įgyvendindama paramos LEZ ir pramonės parkų inžinerinei infrastruktūrai įrengti  sukūrimo, konsoliduojant finansinius išteklius priemonę, yra atlikusi šiuos veiksmus:• pavedė VšĮ „Investuok Lietuvoje“ ir ji išanalizavo galimus gamybinių pastatų infrastruktūros laisvosiose ekonominėse zonose ir pramonės parkuose sukūrimo teisinius modelius.• Ūkio ministerija Vidaus reikalų ir Susisiekimo ministerijoms pateikė pasiūlymus dėl identifikuotų teisinių modelių, kuriais būtų siekiama konsoliduoti finansinius išteklius, įgyvendinimo galimybių.• Ūkio ministerijos 2018-06-21 organizuoto Vidaus reikalų ir Finansų ministerijų atstovų pasitarimo metu aptarti Ūkio ministerijos pasiūlymai dėl bendros infrastruktūros sukūrimo finansavimo.


Siekiant užtikrinti efektyvų bylų nagrinėjimą, sudaryti visiems teismams reikiamas sąlygas nuotoliniu būdu organizuoti teismo posėdžius

Siekiant, kad kiekvienuose teismo rūmuose būtų sudarytos sąlygos teisėjams organizuoti teisminius procesus panaudojant stacionarią ar mobilią vaizdo konferencijų įrangą arba kitus įrankius, leidžiančius teismui organizuoti nuotolinius posėdžius: •Nacionalinė teismų administracija 2021 m. visuose Lietuvos teismuose arba jų rūmuose (100 proc.) sudarė galimybę naudotis nuotoline vaizdo stacionaria arba mobilia įranga arba kitais įrankiai, kurie leidžia vykdyti posėdžius nuotoliniu būdu.•2021-06-01 priimti Baudžiamojo kodekso pakeitimai reglamentuojantys informacinių ir elektroninių ryšių technologijų naudojimą baudžiamajame procese. Teisinio reglamentavimo pokyčiai ir Nacionalinės teismų administracijos priimti sprendimai sudaro prielaidas teismams organizuoti posėdžius nuotoliniu būdu.


Siekiant, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą būtų tikslūs ir išsamūs - registro duomenis peržiūrėti ir atnaujinti.

Kupiškio rajono savivaldybės administracija

Kupiškio raj. savivaldybė patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamo turto registro duomenis peržiūrėjo ir atnaujino.


Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti suplanuoti ir įgyvendinti veiksmus priežiūros institucijų veiklai tobulinti (rizikos vertinimu pagrįsta veikla; tarpusavio bendradarbiavimas; teisės aktų, reguliuojančių ūkio subjektų veiklą, vertinimas; darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo reikalavimai).

Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime patvirtino ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių planą, kuriame be priežiūros institucijų skaičiaus mažinimo ir priežiūros funkcijų optimizavimo sprendimų, inter alia, pritarta priemonėms, kuriomis siekiama tobulinti priežiūros institucijų veiklos procesus, lavinti priežiūros specialistų gebėjimus ir kelti jų kvalifikaciją. Įgyvendindama Konsolidavimo plane paskirtas priemones, ministerija parengė: Metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių darbuotojų adaptacijos proceso, Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo gaires, Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo metodiką, Statybų priežiūros srities reformų gaires, Priežiūros institucijose gaunamų skundų dėl ūkio subjektų veiklos nagrinėjimo tvarkos tobulinimo gaires ir Ūkio subjekto patikrinimais sukeliamos naštos skaičiavimo metodikos gaires bei teikė ataskaitas Vyriausybės kanceliarijai. Įgyvendindama vieną iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo projekto Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ veiklų, ministerija 2019-2020 m. laikotarpiu organizavo ir vykdė tikslinius priežiūros specialistų mokymus. Buvo parengtos 3 mokymų programos, seminarai vykdomi visuose Lietuvos regionuose, apmokyta 3500 priežiūros specialistų.


Tobulinti kompensavimo už atliktus tvarkybos darbus mechanizmą, kad jis taptų patrauklesnis kultūros paveldą tvarkantiems ir prižiūrintiems valdytojams.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Įgyvendinant rekomendaciją, parengtas ir  Seime įregistruotas Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2932, ir   jame Kultūros ministerijos siūlymu  nustatyta, kad mokesčiu neapmokestinamas nekilnojamasis turtas, už kurį mokestį moka fizinis ar juridinis asmuo, kai nekilnojamasis turtas (arba jo dalis) yra registruotas Kultūros vertybių registre, kaip kultūros paveldo objektas, yra naudojamas kultūros paslaugoms teikti ir jį valdantis fizinis ir juridinis asmuo yra sudaręs apsaugos sutartį, nurodytą Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme,  ir galiojusią visą mokestinį laikotarpį.                                       Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nauja redakcija 2024-06-24 buvo pateikta Vyriausybei (TAIS 23-14396(3). Šiame projekte Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nuostatos suderintos su Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektu Nr.XIVP-2932. Šio įstatymo projekto 47 straipsnyje "Kompensavimas nekilnojamojo kultūros paveldo objekto valdytojams" taip pat yra nustatytas naujas kompensavimo už kultūros paveldo objekto tvarkybą reglamentavimas. Priėmus naują Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo  redakciją, bus peržiūrėti poįstatyminiai teisės aktai, tarp jų ir Privačios nuosavybės – prieinamų visuomenei lankyti valstybės saugomų nekilnojamojo kultūros paveldo objektų tvarkomųjų paveldosaugos darbų išlaidų kompensavimo tvarkos aprašas. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu atliekant kultūros srities aplinką.


Siekiant išvengti reikšmingo neigiamo poveikio aplinkai, numatyti priemones, kad, nustačius didesnę nei leistina taršą, ji būtų nutraukta.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Numatytos priemonės (parengta ir patvirtinta privalomųjų nurodymų davimo, pildymo ir įvykdymo kontrolės tvarka; padaliniams pateiktos rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo), kad, nustačius didesnę nei leistina taršą, ji būtų nutraukta.


Siekiant užtikrinti nuolatinį ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų vykdomos priežiūros veiklos gerėjimą ir tai, kad atliekamas priežiūros sistemos būklės vertinimas būtų kuo objektyvesnis ir parodytų faktinę būklę, patobulinti priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką (aiškiai apibrėžti vertinimo kriterijų skyrimą, užtikrinti, kad būtų vertinami ne tik kriterijų nustatymai, bet ir jų įgyvendinimas, rekomendacijos teikiamos visoms priežiūros institucijoms, kurių veiklos trūkumų nustatoma).

Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2020 m. III ketv. patikslino Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) metodiką. Buvo peržiūrėtas vertinamųjų kategorijų turinys, atsisakyta perteklinių, besidubliuojančių klausimų, patikslintos klausimų formuluotės, vertinimas papildytas naujais aktualiais klausimais, patikslinti tam tikrų klausimų vertinamieji balai, svertiniai kategorijų koeficientai, patikslinta balų skaičiavimo tvarka, leidžianti objektyviau vertinti ir palyginti priežiūros institucijas, patikslinta, aiškiau nustatyta klausimų vertinimo balais skalė ir atlikti kiti pakeitimai.Priežiūros institucijų pažangos vertinimo (Švieslentės) 2020 m. tyrimo išvados 2021 m. kovo mėn. buvo pristatytos Vyriausybei, balandžio mėn. – priežiūros institucijoms ir ministerijoms. Remiantis kiekvienos institucijos vertinimo rezultatais, Ekonomikos ir inovacijų ministerija visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos tobulinimo. Ministerija organizuoja susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui ir gerajai praktikai aptarti. Siekdama, kad jos turimus ir tvarkomus duomenis būtų galima panaudoti veiklos analizei, priimamiems kitų ministerijų ir institucijų sprendimams pagrįsti, gerosios veiklos praktikos sklaidai, ministerija pradėjo interaktyviomis priemonėmis viešinti priežiūros institucijų pažangos vertinimo duomenis. Glaudesniam tarpinstituciniam bendradarbiavimui plėtoti sukūrė priežiūros specialistų diskusijoms skirtą „Facebook“ grupę.


Sukurti TUI pritraukimo politiką grįstą aiškia vizija, nuosekliais tikslais, nustatyti prioritetinius plėtrai verslo sektorius

2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas“. Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.2014 m. buvo patvirtintas „TUI Invest Lt+“ aprašas. Jis galioja iki 2021-12-31. Atnaujinus VP teikimo reglamentą bus pratęstas ir aprašo galiojimas. Dėl „TUI Invest Lt+“ aprašo į Lietuvą kasmet pritraukiama gamybos ir paslaugų sektorių investuotojų.


Siekiant užtikrinti optimalų kelių tinklo skirstymą pagal reikšmę ir siekiant vykdyti efektyvią kelių tinklo priežiūrą ir jį tvarkyti:•įvertinti, ar racionalu savivaldybių centruose esančius kelius ar jų elementus priskirti valstybinės reikšmės keliams;•atlikus vertinimą, inicijuoti atitinkamų kelių ar jų elementų perdavimą savivaldybių arba valstybės nuosavybėn;•perduodant kelius ar jų elementus valstybės arba savivaldybių nuosavybėn, atsižvelgti į teisės aktų nuostatą, kad kelias ir jo elementai yra vientisas inžinerinis statinys.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija


Siekiant įrodymais pagrįsto ekstremaliosios situacijos veikimo galiojimo, rekomenduojame numatyti šios situacijos atitikties jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesą.

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 str. 5 d. nustatytas paskelbtos ekstremaliosios situacijos atitikimo jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesas. Šis procesas detalizuotas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos apraše, patvirtintame Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.


Įvertinus nemokamo viešojo sektoriaus duomenų teikimo poveikį ir naudą, nustatyti finansavimo (licencijavimo) modelį, kuris įtvirtintų Lietuvai tinkamiausią viešojo sektoriaus turimų duomenų teikimo apmokestinimo principą bei užtikrintų sąnaudų, kai duomenys teikiami neatlygintinai, kompensavimo pagrįstumą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Teisės gauti informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų įstatymo Nr. VIII-1524 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-634(2), kuris priimtas 2021-06-30 (nauja redakcija, įsigalioja 2021-07-17). Pagrindinės įstatymo nuostatos įtvirtina viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo modelį bei duomenų teikimo apmokestinimo principus. Be to, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonėje "Naujos kartos Lietuva" planuojama reforma „Duomenų valdymo efektyvumo užtikrinimas ir atviri duomenys“, kurios veiklų įgyvendinimui numatyta 30 mln. Eur. Reformos tikslas – užtikrinti patikimų viešojo sektoriaus duomenų prieinamumą, galimybę dalytis jais, pakartotinio duomenų panaudojimo galimybes ir sukurti prielaidas viešojo sektoriaus įstaigoms priimti duomenimis pagrįstus sprendimus, o verslui kurti skaitmenines inovacijas. Planuojama į valstybinį duomenų ežerą (Vyriausybės įgaliotos institucijos valstybės informacinę sistemą) suintegruoti 376 informacinius išteklius, padaryti integracijas su Atvirų duomenų portalu, sukurti valstybės duomenų architektūros modelį ir kt. Taip pat Informacinės visuomenės plėtros komitetas, būdamas atsakingas už duomenų pakartotinio naudojimo politikos įgyvendinimą, vykdo ES lėšomis finansuojamą atvirų duomenų projektą „Atvirų duomenų platformos, įgalinančios efektyvų viešojo sektoriaus informacijos pakartotinį panaudojimą verslui, ir jos valdymo įrankių sukūrimas“. Šiuo metu vykdomas projekto 2-asis etapas: tęsiami viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo darbai. Iki 2023 m. už Projekto lėšas numatoma atverti daugiau kaip 400 naujų didelės paklausos duomenų rinkinių iš 50 viešojo sektoriaus institucijų. Duomenų rinkiniai iš karto bus pasiekiami ne tik per Portalą, bet ir per Europos duomenų portalą.