Parengti ir pateikti Vyriausybei jos 2003 m. gegužės 14 d. nutarimo Nr. 589 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, siekiant nustatyti Privalomojo sveikatos draudimo fondo rezervo kaupimo ir saugojimo reikalavimus.

2020-10-21 Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklės išdėstytos nauja redakcija (2020 m. spalio 21 d. Nr. 1181), kuria nustatyta, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (toliau – PSDF) biudžeto neinvestuotos, nepaskirstytos ir mokėjimams atlikti nenaudojamos PSDF biudžeto rezervo lėšos saugojamos PSDF biudžeto rezervo sąskaitoje, o PSDF biudžeto rezervas turi būti sudarytas iki einamųjų biudžetinių metų gruodžio 31 d. Atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planą tvirtina Valstybinės ligonių kasos direktorius. 2021 m. atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planas patvirtintas 2021-01-27 įsakymu Nr. 1K-23, 2021-07-30 įsakymu Nr. 1K-230, 2022 m. pervedimų planas – 2022-01-07 įsakymu Nr. 1K-6.2022 m. audito metu įvertinus PSDF rezervo sudarymą 2021 m. Fondo rezervo sudarymas 2021 m. ir laikymas  atitiko teisės aktų nuostatas.


Siekiant stebėti Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymą, jų įgyvendinimo efektyvumą, parengti visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų konsoliduotą ataskaitą apie suplanuotų veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą "šviesoforo principu".

Sveikatos apsaugos ministerijos pavedimu Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras parengė visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų konsoliduotą ataskaitą apie suplanuotų veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą "šviesoforo principu". Ataskaitoje pateikta informacija apie suplanuotų vaikų sveikatos stiprinimo priemonių vykdymą savivaldybėse.


Teisės aktų registre bus registruotos ir paskelbtos naujos tvarkos dėl kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų.

Teisės aktų registre paskelbta nauja Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka ir nauja Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka.


Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų planavimo, skyrimo ir naudojimo tvarkos aprašas bus papildytas  neteisėtai panaudotų lėšų išieškojimo tvarka, reikalavimais dėl vykdomų reikmių patikros ir atsiskaitymo už reikmių vykdymo rezultatus tvarka, reikalavimu nurodyti pamatuojamų rezultatų reikšmes paraiškoje. Apraše bus numatytos papildomos kontrolės priemonės, kurios užtikrins Bendrųjų miškų ūkio reikmių programos lėšomis finansuojamų priemonių vykdymą nenukrypstant nuo sudarytų sutarčių sąlygų.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2021-04-23 įsakymu Nr. D1-245 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012-12-12 įsakymo Nr. D1-1082 „Dėl Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo“ pakeitimo“ papildytas Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų planavimo, skyrimo ir naudojimo tvarkos aprašas: 1.2 ir 1.4 p. vykdytojams nustatyta prievolė grąžinti neteisėtai panaudotas lėšas; 1.3 p. ministerijai numatyta teisė bet kuriame reikmės įgyvendinimo etape atlikti reikmės įgyvendinimo patikras, 1.6 p. nustatyta nauja paraiškos forma, kuri papildyta reikalavimu nurodyti pamatuojamas rezultatų reikšmes.


Patikslinti Specialių tikslinių dotacijų (išskyrus kapitalo investicijoms finansuoti) pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. sausio 25 d. įsakymu Nr. V-55, ir nustatyti pareigą savivaldybėms, atsiskaitant už mokymo lėšų panaudojimą, pateikti informaciją apie savivaldybių biudžetų lėšas, panaudotas ugdymo reikmėms finansuoti klasėse, kurioms iš valstybės biudžeto dotacijos skiriama tik dalis lėšų ugdymo planui įgyvendinti.


2019 m. III ketv. Finansinės būklės ataskaitos straipsnyje B. „Biologinis turtas“ bus užregistruotas biologinis turtas. Bus patikslinti straipsniai D.I. „Finansavimo sumos iš valstybės biudžeto“ ir F.II.1 „Tikrosios vertės rezervas“. Patikslinsime aiškinamojo rašto pažymą „Finansavimo sumos pagal šaltinį, tikslinę paskirtį ir jų pokyčiai per ataskaitinį laikotarpį“. Sudarant metinius finansinių ataskaitų rinkinius, žemės sklypų ir biologinio turto vertė bus tikslinama.

2019-09-05 apskaitoje užregistruotas biologinis turtas (medynai) (699,09 Eur verte).


Žemės ūkio ministerija, gavusi 2019 metų programos vykdymo duomenis, papildomai įvertins, ar tikslinga šią priemonę tęsti 2020 metais.

Ministerija, įvertinusi minėtos priemonės įgyvendinimą per 2019 metus, nusprendė, kad ją tikslinga tęsti 2020 metais, nes atliekami pieno kokybės tyrimai prisideda prie pieno supirkimo sistemos tobulinimo, kadangi prevencinėmis priemonėmis užkertamas kelias pieno mėginių falsifikavimui ir sprendžiamos jo kokybės ir saugos problemos.


Kasmet parengti planuojamus Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos prioritetus ir prioritetinių veiklų vertinimo kriterijus.

Sveikatos apsaugos ministerijos valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos funkcijų vykdymo priežiūros komisija:1. 2019-12-30 protokolu Nr. LP-409 patvirtino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. 2. 2020-09-18 protokolu Nr. LP-205 patvirtino ir 2020-11-17 protokolu Nr. LP- 271 patikslino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2021 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą.3. 2021-04-02 protokolu Nr. LP-94 patikslino 2021 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą (atsižvelgiant į karantino laikotarpiu galiojančius teisės aktus atsisakyta  planuotų vertinimo kriterijų 7.1. Mokyklų, naujai įgyvendinusių rekomendacijas dėl švediško stalo principo diegimo, skaičius (vnt.) ir 7.2. Mokyklų, kuriose taikomas švediško stalo principas, dalis (proc.). Taip pat atsisakyta 2021 m. veiklos prioriteto „Psichikos sveikatos stiprinimas ir žalingų įpročių prevencija“ įgyvendinimo). 4. 2021-10-30 protokolu Nr. LP-253 patvirtino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą.   5. 2021-11-19 protokolu Nr. LP-279 patikslino 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą.  6. 2022-05-02 protokolu Nr. LP-105 patikslino 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. Atsižvelgiant į teisės aktų pasikeitimus, pritarta išbraukti iš prioritetinių veiklų sąrašo veiklą „22. Epidemiologinės priežiūros vykdymas ugdymo įstaigose“ ir šios veiklos vertinimo kriterijus „22.1. Ištirtų atvejų, susijusių su ugdymo įstaiga, skaičius (vnt.); 22.2. Ištirtų atvejų, susijusių su ugdymo įstaiga, dalis (proc.)“.Planuose nustatyti ir su vaikų sveikatos stiprinimu susiję veiklos prioritetai (pvz., sveikos mitybos įgūdžių formavimas, fizinio aktyvumo skatinimas, psichikos sveikatos stiprinimas), veiklos kryptys jiems įgyvendinti ir veiklų vertinimo kriterijai savivaldybėms.    Visa aktuali informacija yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese .


Išanalizuoti planuojamas Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklas, veiklų vertinimo kriterijus, jų reikšmes; įvertinti veiklų atitikimą nustatytiems prioritetams bei parengti suvestinę ataskaitą.

Sveikatos apsaugos ministerija parengė savivaldybių valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m.ir 2021 m. duomenų suvestinę, kurioje pateikta informacija apie planuotas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų kriterijų įvykdymą ir neįvykdymo priežastis pagal savivaldybes. Visa aktuali informacija (ataskaitos ir pan.) yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese.


Parengti Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo planavimo ir veiklos atskaitomybės formą, skirtą visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinei sistemai įdiegti.

Sveikatos apsaugos ministro 2019-12-03 įsakymu Nr. V-1381 sudaryta darbo grupė (į kurią įtraukti ir visuomenės sveikatos biurų atstovai) parengė valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo planavimo ir veiklos atskaitomybės formą, skirtą visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinei sistemai įdiegti. Minėtos formos projektas buvo derinamas su Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centru, visuomenės sveikatos biurais bei informacinės sistemos kūrėjais. Parengta forma pateikta Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centrui, kuris yra atsakingas už minėtos informacinės sistemos įdiegimą.Parengta forma skirta savivaldybių visuomenės sveikatos biurams teikti duomenis, reikalingus analizei atlikti, pvz.: visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų teikimo sritys, visuomenės sveikatos paslauga, paslaugos vertinimo rodikliai ir jų reikšmės, finansavimo šaltiniai, paslaugos kaina ir kt. Pagal parengtą formą informacinę sistemą planuojama sukurti ir įdiegti 2022 m.


Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.


Parengti ir patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų naują redakciją, kurioje bus apibrėžtos kvalifikacijos tobulinimo sistemos dalyvių funkcijos, programų teikėjų (Pedagogų rengimo centrų, akredituotų institucijų) funkcijos.

Parengta ir Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinta Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų nauja redakcija (įsigalioja nuo 2020-01-01). Nuostatuose apibrėžtos pedagogų rengimo centrų ir akredituotų švietimo įstaigų funkcijos vykdant kvalifikacijos tobulinimą, rengiant ir įgyvendinant kvalifikacijos tobulinimo programas atsižvelgiant į švietimo aktualijas, prioritetus, mokslinius tyrimus, pedagoginių darbuotojų poreikius. Nuostatuose numatyta, kad programų rengimą pagal poreikį gali inicijuoti ir ministerija skirdama tam lėšų, o ministerijos įgaliotai institucijai Nacionalinei švietimo agentūrai deleguota funkcija organizuoti ir koordinuoti prioritetų ir ministerijos inicijuotų programų įgyvendinimą.


Savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos pokyčių kryptis siūlyti įtraukti į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą

Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reikšmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reikšmė).


Surinkti ir išanalizuoti informaciją apie savivaldybių visuomenės sveikatos biurų visuomenės sveikatos specialistų, dirbančių ugdymo įstaigose, normatyvus ir darbo krūvių pasiskirstymą ugdymo įstaigose ne mažiau kaip 6 savivaldybėse – "dienos nuotrauka“, ir pateikti rekomendacijas visuomenės sveikatos specialisto veiklos kokybei gerinti.

Ministerija, siekdama atlikti ugdymo įstaigose dirbančių visuomenės sveikatos specialistų darbo krūvių analizę, iš 6 visuomenės sveikatos biurų, teikiančių paslaugas 9 savivaldybėse (Kauno m., Klaipėdos m., Kėdainių r., Rokiškio r. su Kupiškio r. ir Visagino skyriais, Ignalinos r. su Zarasų r. skyriumi ir Pakruojo r.) pagal parengtas 2 formas surinko duomenis apie visuomenės sveikatos biuruose dirbančių specialistų pareigybinį darbo krūvį, jo pasiskirstymą, nustatytas darbo vietas, aptarnaujamas ugdymo įstaigas, visuomenės sveikatos specialisto vykdomą veiklą per darbo dieną („dienoraščio“ forma). Atlikta surinktų duomenų analizė. Ugdymo įstaigų sveikatos specialistų krūvių pasiskirstymui ir veiklai įtaką darantiems veiksniams nustatyti atrinkti respondentai sutelktosios grupės diskusijai bei interviu, kuri vyko 2020 m. lapkričio mėn. Atlikus tyrimą, pateiktos rekomendacijos dėl visuomenės sveikatos priežiūros mokyklose darbo organizavimo ir visuomenės sveikatos priežiūros specialistų darbo kokybės, bendradarbiavimo su mokyklos administracija, jų kvalifikacijos kėlimo ir kompetencijų tobulinimo. Rekomendacijos įtrauktos į Higienos instituto, Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centro, visuomenės sveikatos biurų metinius veiklos planus.


Ne rečiau kaip kartą per metus rinkti informaciją apie kitose srityse vykdomas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų rezultatyvumą ir stebėti pokyčius.

Sveikatos apsaugos ministerija, siekdama koordinuoti kitose srityse vykdomą vaikų sveikatos stiprinimo veiklą, 2020 m. surinko informaciją iš 25 institucijų apie 2019 m. įvairiose srityse vykdytas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, atliko analizę, parengė Vaikų sveikatos stiprinimo priemonių įvairiuose sektoriuose 2019 m. apžvalgą bei pateikė išvadas. 2021 m. ministerija surinko informaciją iš 14 institucijų (ministerijų, Vyriausybės įstaigų, ministerijoms pavaldžių įstaigų) apie vykdytą vaikų sveikatos stiprinimo veiklą ir taikytas priemones, projektus 2020 m. ir pateikė ataskaitą. Priemonių rezultatyvumo vertinimas grindžiamas vaikų sveikatos rodiklių pokyčiais bei vaikų gyvensenos tyrimo rezultatais. Vaikų sveikatos rodikliams vertinti ir analizuoti naudojama  Vaikų sveikatos stebėsenos informacinė sistemahttps://vssis.hi.lt/, kurioje įvairiais formatais pateikti vaikų sveikatos rodikliai. Remiantis analizėmis, formuojamos vaikų sveikatos gerinimo priemonės tiek asmens, tiek visuomenės sveikatos priežiūros srityse. Mokyklinio amžiaus vaikų gyvensenos tyrimo rezultatai pateikiami https://www.hi.lt/uploads/pdf/tyrimai/2020/2020_vaiku_gyvensenos_rodikliu_suvestine-ataskaita.pdf. Vykdomas sveikatos apsaugos ministro 2020-01-13 įsakymu Nr. V-46 patvirtintas Sveikatos tausojimo ir stiprinimo politikos gairių įgyvendinimo priemonių 2020–2022 metų  tarpžinybinis veiksmų planas, skirtas įgyvendinti Sveikatos tausojimo ir stiprinimo politikos gaires (Lietuvos Respublikos Seimo 2019-07-09 nutarimas Nr. XIII-2304) gerinant Lietuvos gyventojų sveikatą.


Išanalizavus vaikų sveikatos tyrimų rezultatus, šalies gerąją patirtį, tarptautinę praktiką, atsižvelgus į Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas, nacionalinius strateginius dokumentus parengti pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų projektus integruojant darnaus vystymosi, sveikos gyvensenos nuostatas ir suderinti su suinteresuotomis šalimis.

Parengta nauja Gyvenimo įgūdžių bendroji programa, skirta 1-10 klasių mokiniams (sujungianti Socialinio ir emocinio ugdymo, Sveikatos, lytiškumo ugdymo ir rengimo šeimai ir Žmogaus saugos bendrąsias programas). Parengtoje Gyvenimo įgūdžių bendrojoje programoje yra integruotos temos, apjungiančios socialinį ir emocinį ugdymą, sveikatos ugdymą, psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevenciją, patyčių ir smurto prevenciją, žmogaus saugą nelaimingų atsitikimų atveju, saugų eismą, darbo saugą, pirmąją pagalbą, lytiškumo ugdymą, psichinės sveikatos stiprinimą, savižudybių prevenciją, lyčių lygybę, pagarbių santykių kūrimą, žmogaus teises ir kt.Gyvenimo įgūdžių bendroji programa kartu su kitomis bendrosiomis programomis bus patvirtinta švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu, vienodai įgyvendinama visose šalies mokyklose per naujai įvedamą Gyvenimo įgūdžių dalyką 1-10 klasėse. Numatoma, kad Gyvenimo įgūdžių pamokas pagal programą galės vesti reikiamų kompetencijų įgiję mokyklos mokytojai ir pasitelkiant pagalbą iš įvairių nevyriausybinių ir kitų organizacijų.2022 m. liepos mėn. ministerija informavo, kad "Parengtas Gyvenimo įgūdžių programos projektas. Programa suderinta su suinteresuotomis grupėmis.


Bus patikslinti Klimato kaitos programos lėšomis finansuojamos Vystomojo bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimo tvarkos aprašu patvirtinti projektų vertinimo kriterijai, detalizuojant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės turi būti skiriamas.

Aplinkos ministro 2020-05-28 įsakymu Nr. D1-314 pakeistas Vystomojo bendradarbiavimo veiklos, finansuojamos iš Klimato kaitos programos lėšų, įgyvendinimo tvarkos aprašas – nustatyti projektų paraiškų, pateiktų pagal kvietime paskelbtą koncepciją, vertinimo kriterijai ir balų skyrimo tvarka.


Ne rečiau kaip 2 kartus per metus organizuoti tarpinstitucinius pasitarimus, siekiant tinkamai suplanuoti ir įgyvendinti vaikų sveikatos stiprinimui skirtas priemones.

Įgyvendinant priemonę 2021 m. Vyriausybei paskelbus valstybės lygio ekstremaliąją situaciją visoje šalyje dėl COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) plitimo grėsmės, ministerija nuolat organizavo tarpžinybinius pasitarimus, ypač daug dėmesio skirdama aktualiomis temomis COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) valdymui. Nuolat vyko tarpžinybiniai pasitarimai, skirti švietimo sektoriaus ir savivaldybės visuomenės sveikatos biurų specialisto veiklos ugdymo įstaigose bendradarbiavimui COVID-19 ligos pandemijos sąlygomis gerinti (Sveikatos apsaugos ministerija, savivaldybių visuomenės sveikatos biurai, Nacionalinis visuomenės sveikatos centras); buvo nuolat organizuojamos kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, savivaldybių švietimo padalinių ir švietimo teikėjų viešosios konsultacijos, kuriose aptariami ugdymo organizavimo ypatumai esant ekstremaliai situacijai, atsakoma į specialistų klausimus (kas savaitę).2021-09-21 Vilniuje vyko  pasitarimas ,,Sveikatos programa: ko reikia sėkmingam projekto rezultatui“ (Sveikatos apsaugos ministerija, Higienos institutas, Lietuvos savivaldybių asociacija, savivaldybių administracijos, pavaldžios institucijos). Buvo pristatytos koordinuojamos ir vykdomos programos, skirtos vaikų ir jų šeimų narių sveikatai stiprinti bei socialinei gerovei užtikrinti. 2021-05-18 organizuotas Nacionalinio sveikatą stiprinančių mokyklų tinklo ir aktyvių mokyklų veiklos koordinavimo komisijos nuotolinis posėdis, kuriame buvo aptartos vaikų sveikatos stiprinimo aktualijos ir iššūkiai 2021 mokslo metais. 2021 m. birželio 2-3 d. vyko Tarptautinio sveikatą stiprinančių mokyklų tinklo (SHE) metinė asamblėja, kurioje buvo pristatyta Lietuvos mokinių psichikos sveikatos  situacija (tyrimai), pasidalinta sveikatos stiprinimo patirtimi Covid-19 pandemijos laikotarpiu, problemomis ir iššūkiais laukiančiais naujais mokslo metais. Kartu su Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centru organizuoti vaikų sveikatos stiprinimo renginiai (2021-08-05 ir 2021-09-07 nuotoliniai susitikimai dėl vaikų sveikatos stiprinimo renginių organizavimo nuostatų ir metodinių rekomendacijų parengimo). Kartu su Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centru organizuojami vaikų sveikatos stiprinimo renginiai: nuotoliniai susitikimai dėl renginio „Sveikatos fiesta“ (2021-08-05), dėl renginio „Apibėk mokyklą" arba „Pertrauka be kaukės“ (2021-09-07) organizavimo nuostatų ir metodinių rekomendacijų parengimo. Dalyvaujama Europos „Neįtikėtinų metų“ tinklo susitikimuose, jų metu pristatomas psichikos sveikatos stiprinimo programos, skirtos ikimokyklinio amžiaus vaikų tėvams, įgyvendinimas Lietuvoje, pasidalinama programos įgyvendinimo patirtimi su kitomis Europos šalimis ir perimama geroji praktika. 2021-05-18 vyko EEE finansinio mechanizmo programos „Sveikata“ priemonių pristatymo renginys savivaldybėms, siekiant paskatinti jas įsidiegti naujas, inovatyvias paslaugas skirtas vaikų sveikatos stiprinimui (Centrinė projektų valdymo agentūra, Sveikatos apsaugos ministerija, Lietuvos sveikatos mokslų universitetas, savivaldybės).2021-09-21 organizuotas susitikimas su Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centru ir savivaldybių visuomenės sveikatos biurais, vykdančiais projektus pagal EEE finansinio mechanizmo programos „Sveikata“ priemonę „Adaptuoto ir išplėsto Jaunimui palankių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelio įdiegimas“, pasidalinta patirtimi, aptarti efektyvūs būdai, kaip užtikrinti jaunimui reikalingų paslaugų bei informacijos suteikimą.


Patvirtinami reikalingi teisės aktai, kuriais nustatomas bendras profesinio orientavimo paslaugų, teikiamų  suaugusiems asmenims, reglamentavimas, apimantis teikiamas paslaugas, finansavimo principus, organizavimą ir administravimą. Taip pat patvirtinamas Vyriausybės 2022-08-24 nutarimo Nr. 847, kuriuo patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, pakeitimas, įtvirtinant, kad profesinio orientavimo paslaugos suaugusiems asmenims teikiamos per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą.


Atnaujinti Kultūros ministerijos ir jos padalinių nuostatus, atlikus ministerijos funkcinio valdymo peržiūrą pereinant prie įrodymais grįsto, procesinio valdymo modelio, o pavaldžioms įstaigoms deleguoti politikos įgyvendinimo funkcijas. Po atliktų pertvarkų turi būti matuojami ir Kultūros ministerijos svetainėje skelbiami pasirinkti koordinuojami veiklos efektyvumo tobulinimo, įrodymais grįsto valdymo priemonės / įrankiai (atliekami kasmetiniai programų vertinimai, kurių tikslas teikti įrodymus dėl programų tęstinumo, tikslingumo, tobulinimo; turi būti nustatyti veiklos efektyvumo vertinimo kriterijai, pagal kuriuos surinkta informacija leistų palyginti atskirų ministerijos padalinių ir pavaldžių kultūros įstaigų veiklos sąnaudas ir veiklos efektyvumo rodiklius; gali būti atliekami poveikio darnios plėtros principams matavimai).

2017 m. balandžio–rugpjūčio mėn. atlikta ministerijos darbo organizavimo, struktūros ir funkcijų analizė. Pagal ją atlikta struktūros pertvarka įsigaliojo 2018 m. sausio 15 d. Nuo 2019 m. kovo 1 d. ministerijoje įvyko dar viena struktūrinė pertvarka, suformuota Strateginių sprendimų paramos grupė, padaliniai, sprendžiantys sudėtingus, kompleksinius su politikos formavimu, susijusius ministerijos uždavinius performuoti į grupes. Atlikus padalinių funkcijų analizę, atskirtos tarpusavyje nesusijusios veiklos ir pradėjo veikti atskiros Atminties institucijų politikos ir Kultūros paveldo politikos grupės. Kultūros ministerija teigia, kad ministerijos kaip valstybės politiką formuojančios institucijos struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl atliktą struktūros pertvarkymo efektyvumą ji vertina ne pagal formalizuotas procedūras, bet pagal pagrindinius veiklos rezultatus – Vyriausybės programos įgyvendinimo plane suplanuotų veiksmų įvykdymą (2020 m. liepos 1 d. duomenimis – iš 58 veiksmų įvykdyta 51 arba 88 proc.). Atsižvelgiant į tai bei įvertinus susidariusią situaciją dėl COVID-19 viruso (paskelbtos ekstremaliosios situacijos ir karantino), ministerijos nuomone, veikla turi būti organizuojama pagal aktualią situaciją (orientuojant ją į pandemijos pasekmių švelninimą), todėl atlikti veiklos bei struktūros pertvarkos (įvykusios 2018 m.) vertinimą nėra aktualu ir tikslinga. Kadangi atliktų pertvarkų poveikis (vertinant funkcijų apimties ir joms skiriamo laiko, tam naudojamų žmogiškųjų ir finansinių resursų sutaupymo atžvilgiu, pagal nusistatytus rodiklius) nebuvo vertinamas, ir tolimesnių veiksmų vertinant šių pertvarkų poveikį ministerija neplanuoja, stebėseną baigiame.


Bus patikslinta kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę tvarka, patvirtinta departamento direktoriaus 2018-11-14 įsakymu Nr. ĮV-38, ir tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka, patvirtinta direktoriaus 2017-11-22 įsakymu ĮV-49 (nauja redakcija patvirtinta direktoriaus 2018-11-22 įsakymu Nr. ĮV-40).

Tautinių mažumų departamentas, atsižvelgęs į audito metu teiktus pastebėjimus, patvirtino Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkų aprašus (2019-11-06 įsakymas Nr. ĮV-38 ir 2019-11-25 įsakymas Nr. ĮV-45), kuriuose nustatyti aiškūs projektų atrankos vertinimo prioritetai ir kriterijai, įvertinimo balais tvarka, numatyti siektini projektų rezultato kriterijai, kurie tiesiogiai sietųsi su departamento finansuojamų priemonių tikslais, nustatyta maksimali ir minimali vienos projekto paraiškos finansavimo suma ir viso projekto vertės administravimo išlaidų dalis, nustatyti reikalavimai projektų vykdytojams patvirtinti savo patikimumą, užpildant ,,Pareiškėjo patikimumo patvirtinimą“. Galioja projektų vertinimo galimo apskundimo tvarka, tačiau departamento 2022-07-18 pateiktais duomenimis, skundų negauta. Departamentas papildomai įdiegė elektroninę paraiškų ir ataskaitų valdymo sistemą EPAVS (hppts: https://paraiskos.pantera.dev/).


Atnaujinti Kultūros ministerijos ir jos padalinių nuostatus: esmingai sumažinus Kultūros ministerijos darbuotojų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, mažinti ar eliminuoti vertės nekuriančias veiklas administraciniuose procesuose; užtikrinti politikos įgyvendinimą per konkursinį–projektinį valdymą pavaldžiose įstaigose, įgyvendinti pagarbaus atstumo principą ir atnaujinti kultūros projektų ekspertavimo sistemą Lietuvos kultūros taryboje.

Įgyvendinant rekomendaciją, pakeistas kompensacinio atlyginimo paskirstymo mechanizmas, kompensacinio atlyginimo skirstymas iš Kultūros ministerijos perduotas Lietuvos kultūros tarybai, priėmus šiuos teisės aktus: 1) Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo Nr. VIII-1185 20, 201, 65, 78 straipsnių, 1 ir 2 priedų pakeitimo įstatymą (2018-11-08 Nr. XIII-1612); 2) 2018-07-25 Vyriausybės nutarimą Nr. 734 „Dėl Lietuvos Respublikos autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo įgyvendinimo“; 3) kultūros ministro 2018-08-20 įsakymu Nr. ĮV-639 pakeitus Kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų teikimo gaires.Valstybės įmonė „Lietuvos paminklai“ pertvarkyta (ministro 2020-01-21 įsakymu Nr. ĮV-33) į biudžetinę įstaigą Kultūros infrastruktūros centrą, kuri įgyvendins paveldotvarkos programas ir įstaigų infrastruktūros (nekilnojamojo turto ir kultūros veiklų organizavimui reikiamos įrangos) modernizavimo programas. Lietuvos nacionaliniam kultūros centrui pavesta (2020-06-30 įsakymu Nr. ĮV-817) vykdyti funkcijas dėl asmenų, vykstančių į užsienio lietuvių organizacijas ar bendruomenes vykdyti kultūrinę veiklą, rėmimo. Valstybės vardu paskolintų lėšų, skirtų kultūros ir meno veikloms įgyvendinti, skirstymo funkciją ministerija pavedė (2020-05-25 įsakymu Nr. ĮV-644) Lietuvos kultūros tarybai ir Lietuvos kino centrui.Parengtas ir Vyriausybei pateiktas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo atsisakoma dalies su salių nuomos išlaidų kompensavimu susijusių funkcijų vykdymo ministerijoje: siūloma, kad ministerija priimtų sprendimus tik dėl salių, kuriose viešai atliekami nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų profesionaliojo scenos meno renginiai, nuomos išlaidų kompensavimo. Kompensavimo visoms kitoms įstaigoms (savivaldybių įstaigoms, privatiems juridiniams asmenims) funkciją planuojama perduoti Lietuvos kultūros tarybai, kuri tai organizuotų konkurso būdu.Tačiau ministerija tebevykdo su politikos formavimu nesusijusias funkcijas: biudžeto lėšų skyrimą įvairių projektų vykdymui (pvz., profesionaliojo scenos meno viešosioms įstaigoms ir kt.). Ministerijos teigimu, su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičiaus mažinimą apsunkina tai, kad kultūros ministro valdymo srityje nėra institucijos ar įstaigos, kuriai visa apimtimi būtų galima perduoti lėšų ir (ar) projektų administravimą. Atsižvelgiant į tai, kad kitų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, perdavimo ar mažinimo klausimas nėra įtrauktas į Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, patvirtintą 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, ir tolimesni sprendimai dėl funkcijų mažinimo neplanuojami, stebėseną baigiame.


Užtikrinti, kad informacija apie Kultūros ministerijos esančias patariamąsias institucijas būtų prieinama, o skelbtini teisės aktai ir įsakymai apie veiklos (darbo) grupes būtų skelbiami viešai.

Kultūros ministerija internetinio tinklalapio skiltyje „Komisijos ir darbo grupės“ nuo 2017 m. kovo mėn. skelbia informaciją apie sudarytas tarybas, komisijas ir darbo grupes ir ministro įsakymais patvirtintą jų sudėtį. Ministerijos kanclerio potvarkiu (2018 m. birželio 11 d. Nr. PV-10) nustatyta, kad bus viešinami galutiniai komisijų ir darbo grupių veiklos rezultatai/produktai. Ministerijos tinklalapyje skelbiamos tik kai kurių tarybų, komisijų 2018, 2019 m. veiklos ataskaitos, tačiau ataskaitose nėra informacijos apie priimtus sprendimus ir pateiktus pasiūlymus.Kadangi ministerija nesiima aktyvesnių veiksmų, kad būtų pateikiama išsamesnį informacija ir viešinami konkretūs tarybų, komisijų ir darbo grupių priimti sprendimai ir galutiniai aktualūs jų veiklos rezultatai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius patariamųjų institucijų priimtus ir jų pagrindu ministerijos patvirtintus sprendimus, rekomendacijos stebėseną baigiame.


5.3. Darbo organizavimo tobulinimasPo to, kai bus įgyvendinta 5.2. priemonė, atsakingi skyriai bus vadovybės paskatinti kartą per savaitę organizuoti trumpas klientų paraiškų vertinimo stebėsenos sesijas, komandos viduje aptariant individualias paraiškų vertinimo užsitęsimo priežastis (dėl kliento, bendradarbiavimo tarp padalinių, institucijų, per didelio krūvio ir pan.), per savaitę atliktus darbus, ir suplanuoti tolesnius veiksmus, siekiant neviršyti nustatyto maksimalaus vertinimo termino. Pažymėtina, kad 5.2. priemonė leis formuoti tiek bendras, tiek individualias ataskaitas, kurios leis lengviau ir patogiau valdyti skirtingų padalinių, skirtingų produktų, skirtingų darbuotojų krūvius ir darbų atlikimo terminus. Leisti iš anksto numatyti galimus vėlavimus ir imtis prevencinių vadybinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršytas maksimalus vertinimo terminas.


Kasmet vertinti visos Oficialiosios statistikos sistemos sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą, informaciją pateikti Oficialiosios statistikos programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje.

Informacija apie sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą pateikta Oficialiosios statistikos 2024 m. programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje, kuri patvirtinta  2025 m. gegužės 29 d. finansų ministro įsakymu Nr. 1K-133 (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/b579a4703cc411f0a19dcea0bcc863ad?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=c90d487d-b06d-4c46-b417-0aa6f45d7b39).


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų redakcija.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose patvirtinta kvalifikacijos tobulinimo programos struktūros forma, programos trukmė (ne mažesnė kaip 40 valandų), numatyta, kad ji gali būti sudaryta iš vieno ar kelių modulių, įgyvendinama įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.). Nuostatuose numatyta, kad programas rengia Pedagogų rengimo centrai, kitos aukštosios mokyklos, vykdančios pedagoginių studijų programas. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija pagal poreikį inicijuoja programų rengimą. Programas įgyvendina jas rengiančios institucijos ir akredituotos švietimo įstaigos, kurioms numatyta užtikrinti kokybę ir vykdyti stebėseną. Ministerijos įgaliota institucija (Nacionalinė švietimo agentūra) vykdo pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, koordinuoja ministerijos inicijuotų programų ir prioritetų įgyvendinimą.Nuostatuose reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymas ir planavimas švietimo įstaigos, savivaldybės ir valstybės lygmenimis.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašo redakcija.

Ministro 2019-03-12 įsakymu Nr. V-198 Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašas panaikintas kaip neaktualus. Programų akreditavimo funkcija perduota jas rengiantiems pedagogų rengimo centrams ir akredituotoms kvalifikacijos tobulinimo institucijoms.Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 ministro įsakymu  Nr. V-1367 patvirtinti nauja redakcija) numatyta, kad pedagogų rengimo centrai kuria programas ir nustato programų rengimo, akreditavimo, vykdymo tvarką ir jas įgyvendina; akredituotos švietimo įstaigos ar kiti akredituoti švietimo teikėjai konsultuojasi su pedagogų rengimo centrais dėl programų turinio ir jų įgyvendinimo, nusistato programų rengimo, akreditavimo ir vykdymo tvarką ir jas įgyvendina. 2019-05-28 ministro įsakymu Nr. 648 patvirtintas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditacijos tvarkos aprašas (institucijų vertinimą ir akreditaciją pavesta organizuoti Nacionalinei švietimo agentūrai). Nacionaliniu lygiu kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo reikalavimai neparengti.Kadangi naujas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditavimo tvarkos aprašas nebus rengiamas ir programų akreditavimo funkcijos nacionaliniu lygiu neplanuojama reglamentuoti ir vykdyti, priemonę laikome neįgyvendinta (nebeaktualia) ir jos stebėseną baigiame.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo redakcija.

2019-03-01 ministro įsakymu Nr. V-184 patvirtintas Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), veiklų, susijusių su profesiniu tobulėjimu, aprašas. Priimtas sprendimas išplėsti Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo objektą ir rengti Pedagogo veiklai reikalingų kompetencijų aprašą. Parengtas ir po viešųjų konsultacijų patobulintas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašo projektas, tačiau nepatvirtintas. Kadangi kompetencijų aprašo atskiru dokumentu ministerija tvirtinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame. Klausimą dėl pedagogų veiklai reikalingų kompetencijų aprašo rengimo stebėsime vykdant audito „Ar gali gerėti Lietuvos mokinių pasiekimai“  rekomendacijos „Skatinant pedagogų nuolatinį tobulėjimą, atlyginimą susieti su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą“ stebėseną.


Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančiuose dokumentuose bus detalizuota balų skyrimo tvarka, nurodant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas, atsisakyta nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankoje; projektų atrankoje vertinimui naudojami keli vertinimo objektus apimantys vertinimo kriterijai, numatant jų lyginamąjį svorį; numatytas privalomą pamatuojamų projekto rezultatų pateikimas, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams; informacijos apie sporto projektų įgyvendinimo rezultatus Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje viešinimą.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-11-24 įsakymu Nr. V-2139 patvirtinti 2022 m. kvietimai teikti paraiškas projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui bei asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai, ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtrai, priežiūrai ir remontui atlikti. Šiuose dokumentuose detalizuota balų skyrimo tvarka, nurodyta, kokiems požymiams esant, kiek balų skiriama; projektų atrankoje atsisakyta nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų, vertinimo sąlygų; projektų atrankoje neatsisakyta kelis vertinimo objektus apimančių vertinimo kriterijų dėl bendradarbiavimo su partneriais, nes ne visose paraiškose toks numatomas, todėl kriterijus jungiamas su kitu kriterijumi, kad nebūtų niekaip diskriminuojami nei projektai, kurie turi partnerius, nei projektai, kuriuose partnerių įtraukimas nenumatytas (4.4 partnerystė pagrįsta (jei taikoma), pareiškėjas turi finansinius, administracinius išteklius ir organizacinius gebėjimus tęsti sporto projekto veiklas). Šie vertinimo kriterijai yra patvirtinti Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 „Dėl Sporto rėmimo fondo lėšų paskirstymo proporcijų, Sporto rėmimo fondo administravimui skirtų lėšų dalies nustatymo ir sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (paskutinė redakcija 2020-06-30).Teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams, numatytas privalomas pamatuojamų projekto rezultatų pateikimas – Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui ir asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai finansavimo ir administravimo taisyklių, patvirtintų švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 (2021-12-09 redakcija), 1 priede (paraiškos formos 4–6 dalyse) ir Kvietimu patvirtintose Sporto projekto veiklų tvarkaraščio ir Sporto rėmimo fondo finansuojamo sporto projekto galutinės dalykinės ataskaitos formose.Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų finansavimą ir administravimą reglamentuojantis švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymas Nr. V-123 (2021-12-09 redakcija, 174 ir 175 p.) numato, kad už tinkamą įgyvendinamų projektų viešinimą ir viešinimo rezultatus tiesiogiai atsakingi projektų vykdytojai, o viešinime be projektų vykdytojų dalyvauja ir Švietimo mainų paramos fondas, kuris informaciją apie fondo lėšų administravimą skelbia savo interneto svetainėje. T. y. nenumatoma, kad informacija apie projektų rezultatus bus skelbiama ministerijos ar fondo lėšas administruojančio Švietimo mainų paramos fondo interneto svetainėje. Ministerijos interneto svetainėje (https://smsm.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/smm-sportas/sporto-remimo-fondas) ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/) viešinama ši informacija apie Sporto rėmimo fondą: kvietimai, finansuojamų projektų sąrašai, jiems skirtos sumos ir pan., informacija apie baigtų vykdyti projektų rezultatus (skelbiami įvykusių renginių skaičius, dalyvių skaičius, panaudotų lėšų statistika). Kiekvienas projektas privalomai turi viešinti projekto rezultatus iki galutinės ataskaitos pateikimo, dalis tokių straipsnių yra skelbiama ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/apie-fonda/ – skelbiama nuo spalio 1 d.). Taip pat sukurta paskyra socialiniame tinkle Facebook(https://www.facebook.com/SportoRemimoFondas/).Įsigaliojus Sporto įstatymo pakeitimams, ministerijos svetainėje informacija nebus skelbiama, kadangi sprendimus priims ministro įgaliota įstaiga, kuri ir skelbs informaciją. Taip pat patikslintas skelbiamos informacijos sąrašas: „12. Švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliota institucija, savivaldybės, kurios teritorijoje vykdomos programos ir projektai, vykdomosios institucijos savo interneto svetainėse skelbia su šio straipsnio 1 dalies 1–3 punktuose nurodytomis programomis ir projektais susijusią informaciją: programas ir projektus pateikusių subjektų sąrašus, programų ir projektų pavadinimus, nustatytus reikalavimus atitinkančių programų ir projektų turinio santraukas, prašomų skirti lėšų sumas, sprendimus dėl projektų atitikties nustatytiems administracinės atitikties kriterijams, projektų turinio vertinimo rezultatus, sprendimus dėl lėšų valstybės biudžeto lėšų programoms ir projektams skyrimo (neskyrimo) ir šių sprendimų motyvus, programoms ir projektams skirtų lėšų dydžius, projektų trukmę, informaciją apie programų ir projektų įgyvendinimo rezultatus, valstybės ar savivaldybių biudžetų lėšų mokėjimo sustabdymą ar nutraukimą“.Konstituciniam Teismui 2020-11-03 priėmus nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl LR įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties LR Konstitucijai“, peržiūrėtas Sporto įstatymas ir patvirtintas nauja redakcija (2022-01-18 Nr. XIV-908, įsigalioja 2022-07-01 (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2022-01-29)) ir visas Sporto rėmimo fondo modelis: nelieka fiksuoto dydžio nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.), loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.); per metus nepanaudotos lėšos grąžinamos į biudžetą. Nuo 2022-07-01 veiklą pradėjo įsteigta biudžetinė įstaiga –  Nacionalinė sporto agentūra, kuri įgyvendina valstybės sporto politiką aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo srityse, vykdo visas sporto finansavimo funkcijas. Patikslintas Sporto rėmimo fondo modelis – pakeistas iš esmės Sporto įstatymo 17 str., kuris nustato Lietuvos fizinio aktyvumo finansavimą, numatytas programinis ir projektinis finansavimas (finansuojami nacionaliniai ir regioniniai fizinio aktyvumo projektai ir sporto bazių pagerinimo projektai). Numatyti pakeitimai dėl Sporto komisijos sudėties – komisiją sudaro 7 nariai. Į komisiją po vieną skiriami trijų valstybės institucijų atstovai ir vienas Lietuvos savivaldybių atstovas. Tris atstovus į komisijos narius, atstovaujančius sporto organizacijoms, įskaitant vieną neįgaliųjų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų atstovą, skiria Nacionalinė sporto taryba.


Atsakingi asmenys yra įpareigoti peržiūrėti nematerialiojo turto likučius ir prireikus įpareigoti teikti siūlymus dėl nematerialiojo turto nurašymo. Atliekant einamųjų metų inventorizaciją bus atkreiptas inventorizacijos komisijos dėmesys, kad inventorizacija būtų atlikta pagal Inventorizacijos taisyklių reikalavimus.

2019 m. spalio mėn. iš apskaitos buvo nurašytos pasenusios ir netinkamos naudoti veikloje licencijos, programinė įranga ir kitas nematerialusis turtas, atlikus metinę inventorizaciją pateikti siūlymai nurašyti licencijas, kurių galiojimo laikas pasibaigė (iš apskaitos jos bus nurašytos 2020 metais).


Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.


Sukurti nacionalinių kultūros įstaigų ir kitų Kultūros ministerijai pavaldžių įstaigų veiklos kokybės vertinimo sistemą, susiejančią institucijų finansavimą su veiklos rezultatais.

Kultūros ministro 2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys, kuriuo vadovaujantis kasmet bus atliekamas visų įstaigų metinių rezultatų vertinimas. Rinkinys apima bendruosius ir specialiuosius kriterijus, kuriuos lyginant planuojama nustatyti objektyvius įstaigų veiklos rezultatus. Kultūros ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV-719 sudaryta Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos rezultatų vertinimo komisija, kuriai pavesta kasmet teikti rekomendacijas kultūros ministrui dėl įstaigų grupių ir (ar) individualių įstaigų veiklos ir valdymo tobulinimo, siekiant įstaigų veiklos efektyvumo, teikiamų paslaugų kokybės ir prieinamumo didinimo, bei įstaigoms planuojamų biudžeto asignavimų pagrįstumo ir kasmet teikti siūlymus kultūros ministrui dėl įstaigoms keliamų tikslų ir siekiamų rezultatų.2020 m. atliktas įstaigų veiklos vertinimas bei parengtos Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų ir (ar) įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijos.  Ministerijos nuomone, tiesioginis įstaigų finansavimo susiejimas su veiklos rezultatais įmanomas tik įvykdžius finansavimo reformą visos valstybės mastu (centralizuojant pastoviųjų išlaidų apmokėjimą iš valstybės biudžeto). Atsižvelgdama į tai, tolimesnių veiksmų dėl finansavimo susiejimo su veiklos rezultatais ministerija neplanuoja, todėl stebėseną baigiame.


Priėmus LR Švietimo įstatymo 23 ir 49 str. pakeitimus (2022 01 11 Nr. XIV-895), įteisintos nacionalinės pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programos, skirtos tobulinti kompetencijas ministro patvirtintose prioritetinėse kvalifikacijos tobulinimo srityse. Patvirtinti reikiami teisės aktai:  Pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) 2023–2025 metų prioritetinės kvalifikacijos tobulinimo sritys: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/7f71bc407b2511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=1&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Reikalavimai pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinėms  kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo, akreditavimo ir registravimo tvarkos aprašas: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f95b53508ba511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Atnaujinti Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštąsias mokyklas) kvalifikacijos tobulinimo nuostatai: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.295263/asr?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-


Bus užregistruota patikslinta žemės sklypų vertė ir turimas biologinis turtas.

Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijos buhalterinėje apskaitoje 2019-12-31 pagal buhalterines pažymas buvo patikslinta keturių žemės sklypų tikroji vertė (iš viso 8 043 485,00 Eur verte) ir užregistruoti medynai (151 892,32 Eur verte), bet trijų žemės sklypų vertės pokyčiai užregistruoti neįvertinus, kad jų tikroji vertė mažesnė nei įsigijimo savikaina, t. y. viršija tikrosios vertės rezervo sąskaitoje ankstesniais laikotarpiais užregistruotą sumą. Pagal 12-ojo VSAFAS „Ilgalaikis materialusis turtas“ 65 p. minėtais atvejais turėjo būti pripažintos nuvertėjimo sąnaudos (iš viso 3 250,17 Eur), o direkcijos apskaitoje žemės sklypų verčių sumažėjimas neteisingai užregistruotas grynojo turto tikrosios vertės rezervo sąskaitoje. Įgyvendindamas rekomendacijos priemonę, Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras 2020-10-27 pateikė dokumentus, pagrindžiančius atliktus žemės sklypų vertes koreguojančius įrašus – 2020-09-30 buhalterines pažymas ir koreguojamų sąskaitų apskaitos registrą.


Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818  „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo projektą, papildant Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą reikalingomis nuostatomis dėl visų Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui prie Krašto apsaugos ministerijos teikiamų pranešimų apie kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, privalomo pateikimo vieno langelio principu kibernetinius incidentus valdančioms ir (ar) tiriančioms institucijoms.

2024-11-12 Vyriausybė patvirtino naują Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą, pagal kurį keičiasi incidentų klasifikavimas, pranešimo terminai ir būdai. Kibernetinio saugumo subjektai informaciją apie kibernetinius incidentus Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui turės teikti privalomai. Kuriama Nacionalinė kibernetinių incidentų valdymo platforma, kuri palengvins ir automatizuos informacijos pateikimą, veiks vieno langelio principu. Joje kartu dirbs Nacionalinis kibernetinio saugumo centras, Policija ir Valstybės duomenų apsaugos inspekcija.


Sukurti ir nuolatos tobulinti biudžetinių kultūros įstaigų tarnautojų, kultūros ir meno darbuotojų kasmetinio veiklos vertinimo sistemą papildomais teisės aktais, atsižvelgiant į finansines galimybes inicijuoti ir įgyvendinti pavaldžių įstaigų vadovų ir kultūros darbuotojų bendrųjų ir specialiųjų kompetencijų tobulinimo modelį.

Įgyvendinant 2021–2030 metų Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos kultūros ir kūrybingumo plėtros programos pažangos priemonę Nr. 08-001-04-01-01 „Aukštos meninės vertės, įvairaus ir įtraukaus kultūros turinio prieinamumo didinimas“, patvirtintos 2022 m. kovo 10 d. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymu Nr. ĮV-274 „Dėl 2021–2030 metų Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos kultūros ir kūrybingumo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 08-001-04- 01-01 (PP) „Aukštos meninės vertės, įvairaus ir įtraukaus kultūros turinio prieinamumo didinimas“ aprašo patvirtinimo“, pradėta vykdyti veikla – „Kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimas“. Pagrindinis šios veiklos tikslas – sukurti tvarią kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo sistemą, orientuotą į kultūros paslaugų kokybinius pokyčius ir užtikrinančią vienodas galimybes viso viešojo, nevyriausybinio bei privataus kultūros sektoriaus darbuotojams tobulinti savo kvalifikaciją. Kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo proceso vykdymas paremtas trijų lygmenų įstaigų sistema, susidedančia iš sprendimus priimančio subjekto (Ministerijos), atitinkamos srities koordinatoriaus – kvalifikacijos tobulinimo kompetencijų centrų ir naudos gavėjų (kultūros įstaigų ir jų darbuotojų).  Siekiant užtikrinti ilgalaikį kultūros sektoriaus darbuotojų tobulėjimą, reikalingų naujausių žinių ir įgūdžių gavimą esamuoju laiku, kvalifikacijos tobulinimo įgyvendinime atskirtos bendrosios, profesinės ir vadybinės kompetencijos.                                                                                Bendrąsias kompetencijas siūloma tobulinti visiems kultūros darbuotojams pagal jų veiklos ir atliekamų funkcijų aktualumą. Bendrųjų kompetencijų tobulinimo procesą organizuoja ir įgyvendina (bendradarbiaujant su kitų kultūros sektorių atstovais) Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka (toliau – LNMMB). Profesinių kompetencijų tobulinimo procesą organizuoja ir įgyvendina kvalifikacijos tobulinimo kompetencijų centrai, t. y. nacionalinio lygmens kultūros įstaigos, atsakingos už kompetencijų tobulinimą atitinkamoje kultūros srityje. Profesionaliojo scenos meno įstaigų darbuotojų atliekamų funkcijų specifiškumas reikalauja kitokio profesinių kompetencijų tobulinimo organizavimo, todėl šių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimas vyks pagal individualius atskirų įstaigų poreikius, atrenkant aktualiausias tobulintinas sritis ir būdus, skatinant įstaigas sistemiškai bendradarbiauti tarpusavyje. Vieningo ir visaapimančio kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo proceso sukūrimas yra sudėtingas veiksmas, todėl jis bus įgyvendinamas palaipsniui.Pirmajame etape kultūros darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo procese dalyvaus valstybės kultūros įstaigų ir savivaldybių kultūros centrų darbuotojus.Antrajame etape kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos kėlimo procesas bus išplėstas, įtraukiant į jį savivaldybių kultūros įstaigų (išskyrus kultūros centrus) ir valstybės kultūros įstaigų, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina kitos ministerijos ar valstybės institucijos, darbuotojus. Iki 2030 m. planuojama, kad ne mažiau kaip 15 tūkstančių unikalių kultūros sektoriaus (valstybės, savivaldybių įstaigų, NVO ir privataus kultūros sektoriaus) darbuotojų (65 proc. visų kultūros sektoriaus darbuotojų) patobulins savo kvalifikaciją (bendrąsias ir/ar profesines kompetencijas).


Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – priešgaisrinė sauga; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.

Vidaus reikalų ministro įsakymu sudaryta darbo grupė išanalizavo priešgaisrinės saugos organizavimą Lietuvoje, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą, esamas problemas, poreikius ir priėmė sprendimus: 1. Pavesti Priešgaisrinės apsaugos departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos įvertinti priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir nustatyti siektinus konkrečius tikslus ir išmatuojamus rodiklius savivaldybių priešgaisrinių tarnybų nustatytoms priemonėms gaisrų prevencijos srityje. 2. Atsižvelgiant į peržiūros metu nustatytas valstybinės, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos centralizavimo grėsmes, atidėti sprendimo dėl šios funkcijos centralizavimo priėmimą vieniems metams, t. y. iki 2020-10-31. Tačiau šis sprendimas dar nėra priimtas. Taip pat departamentas įvertino priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir į vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2020−2022 metų strateginį veiklos planą įtraukė priemonę „koordinuoti savivaldybių priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą“ ir vertinimo rodiklius. Vidaus reikalų ministerija 2021-05-07 informavo, kad priemonės įgyvendinimas tiesiogiai susietas su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano  veiksmais:• Nr. 9.1.2 „atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Veiksmas įgyvendinamas koordinuotai su Vyriausybės programos dešimtojo prioriteto veiksmu Nr. 10.2.11)“, (veiksmo terminas – 2021 m. IV ketv.);• Nr. 9.1.3 „atlikus sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodikos patvirtinimo“ (veiksmo terminas – 2022 m. IV ketv.);  • Nr. 11.6.2 „patobulinti priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistemą, siekiant jos didesnio efektyvumo ir veiksmingumo“  (veiksmo terminas – 2023 m. IV ketv.)Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, vykdoma ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojama sutartis dėl efektyvios ir rezultatyvios savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos sukūrimo. Šios sutarties apimtyje įsigytos paslaugos dėl įvairių savivaldybių veiklos sričių socialinės-ekonominės analizės. Paslaugos teikėjui 2022 m. baigus vykdyti sutartį, bus parengta metodika dėl funkcijų priskyrimo atitinkamam viešosios valdžios lygmeniui. Vykdant 11.6.2 veiksmą Vidaus reikalų ministerija numato pakartotinai atlikti savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymo efektyvumo ir poreikio įvertinimą ir iki 2023 m. III ketv. parengti sprendimus dėl šios funkcijos vykdymo ateityje. Dėl tiesiogiai su priemonės įgyvendinimu susijusių vykdomų sisteminių darbų priemonę įgyvendinti pilna apimtimi Vidaus reikalų ministerija planuoja 2023 m. IV ketv., o visų savivaldybių funkcijų peržiūrą numatyta baigti 2030 m. (2021-2030 Nacionaliniame pažangos plane numatytas rodiklis).Be to, įgyvendindama 2021-03-22 veiklos audito "Priešgaisrinių pajėgų veikla mažinant gaisrų skaičių ir jų padarytus nuostolius" ataskaitoje Nr. VAE-2 pateiktą rekomendaciją 1.2 "Valstybės mastu įvertinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų poreikį ir nustatyti, kiek ir kokių ugniagesių komandų būtina suformuoti bei apibrėžti pirminius žmonių ir turto gelbėjimo darbus", Vidaus reikalų ministerija numatė priemonę "Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei" (terminas 2023-09-30). Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas siejasi su ministerijos atliekama savivaldybių funkcijų peržiūra, priemonės stebėsena baigiama.


Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinamas tęstinis kvalifikacijos tobulinimas: programos trukmė ne mažesnė kaip 40 val. Kvalifikacijos tobulinimo programas gali sudaryti vienas ar keli moduliai, jos gali būti įgyvendinamos įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.).Kvalifikacijos tobulinimo formas siūlo akredituotos kvalifikacijos tobulinimo institucijos. Nacionalinei švietimo agentūrai deleguota funkcija vykdyti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įstaigų išorinį vertinimą, kuris apima įsivertinimą ir vertinimą, ir veiklos kokybės stebėseną. Parengtos Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos kokybės įsivertinimo rekomendacijos. Išorinio vertinimo metu, remdamiesi įsivertinimo išvadomis, išorinio vertinimo ekspertai institucijai padeda nustatyti veiklos rezultatų kokybę ir teikia rekomendacijas dėl veiklos tobulinimo ir veiksmingiausių pedagogų kvalifikacijos tobulinimo formų. Kadangi patvirtinus nuostatus nustatyta minimali programos trukmė, tačiau reglamentavimas dėl formų iš esmės nesikeitė, priemonę laikome iš dalies įgyvendinta.


Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtino Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų naują redakciją. Nuostatai patikslinti atsižvelgiant į dabartinę realią situaciją (priimtus įstatymų ir kt. teisės aktų pakeitimus, įstaigų reorganizavimą, jungimą, funkcijų perskirstymą ir pan.).


Informacija susijusi su projektų finansavimu jau paskelbta ministerijos svetainėje www.lrvkm@Lt. Taip pat bus viešinamos ataskaitos apie ministerijos finansuotus įgyvendintus projektus.

Ministerija savo interneto svetainėje https://lrkm.lrv.lt/ pateikė informaciją apie 2019 m. vykdytų projektų (salių, kuriose profesionaliojo scenos meno įstaigų viešai atliekami profesionaliojo scenos meno kūriniai, nuomos išlaidų kompensavimo; profesionaliojo scenos meno įstaigų, kurios nėra nacionalinis, valstybinis ir savivaldybės teatras ir koncertinė įstaiga, veiklos dalinio finansavimo; istorinės atminties išsaugojimo iniciatyvas įgyvendinančių projektų dalinio finansavimo) dalinį finansavimą, išlaidų kompensavimą. Šioje svetainėje pateikė ir apibendrintą pasiektų rezultatų ataskaitą.


Kartą per pusmetį informuoti Užimtumo tarnybą apie  profesinio mokymo teikėjų planinius patikrinimus ir jų rezultatus.

Užimtumo tarnybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos išsiųsta informacija (2022 m. sausio 13 d. raštas Nr. SR-127) apie 2021 m. organizuotus planinius išorinio vertinimo vizitus, neplaniniu profesinio mokymo įstaigų patikrinimus ir pateiktos nuorodos į viešai skelbiamą informaciją. Vadovaujantis Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 „Dėl Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, 13 punktu, švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. vasario 11 d. įsakymu Nr. V-521 buvo nustatytas Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, kuriose bus vykdomas veiklos išorinis vertinimas 2022 metais, sąrašas. Į sąrašą įtraukti 8  profesinio mokymo teikėjai, iš jų – 2 privatūs. 2022 m. balandžio 7 d. Nacionalinės švietimo agentūros direktorė įsakymu patvirtino Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį mokymą, veiklos išorinio vertinimo vizitų 2022 metais tvarkaraštį , trukmę ir ekspertų grupių dydžius. Planuoti vizitai įvyko,  Užimtumo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2022 m. liepos 5 d. raštu Nr. SR-2590 apie tai informuota.


Atlikti projektų, kuriais skaitmenizuojamos viešosios ir administracinės paslaugos, kuriami kiti skaitmeniniai sprendimai, skaitmenizavimo tikslų ir planuotos naudos pasiekimo stebėseną, parengti projektų įgyvendinimo ataskaitą.


Parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų politikos gaires, užtikrinant vienodą viešųjų pirkimų organizavimo standartą, viešųjų pirkimų rizikų valdymo ir vertinimo gaires, nuoseklų mažinimą pirkimų iš vieno tiekėjo skaičių, tiekėjų konkurencijos didinimą, efektyvų ir racionalų lėšų panaudojimą.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2024-09-04 patvirtino ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų politikos gaires.


Parengti ir patvirtinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo brandos lygius ir elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų brandos lygio vertinimo metodiką.


Žemės ūkio ministro įsakymu (ar kitu teisės aktu) patvirtinta administracinės naštos paramos priemonėse vertinimo tvarka.


Kasmet iki gegužės 31 d. parengti mokymo lėšų panaudojimo analizę su apibendrinančiomis išvadomis ir paskelbti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.


Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programos lėšomis finansuojamų investicinių projektų įgyvendinimo ir priežiūros tvarkos aprašas bus keičiamas, numatant projektų rezultatų viešinimą aplinkos ministerijos (ar programą administruojančios įstaigos) interneto svetainėje.

Aplinkos ministro 2020-04-07 įsakymu Nr. D1-199 pakeistas Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programos lėšomis finansuojamų investicinių projektų įgyvendinimo ir priežiūros tvarkos aprašas – nustatyta, kad Aplinkos projektų valdymo agentūra ne vėliau kaip iki einamųjų metų kovo mėnesio 30 dienos apibendrina finansuojamų projektų įgyvendinimo duomenis, parengia bendrą metinę projektų priežiūros ataskaitą, kurioje nurodomos projektų vykdymo sąlygos, aplinkos apsaugos rodikliai, projektų neįvykdymo priežastys ir ją pateikia Aplinkos ministerijai. Ši ataskaita per 7 dienas nuo jos pateikimo Aplinkos ministerijai dienos paskelbiama Aplinkos ministerijos ir Aplinkos projektų valdymo agentūros interneto svetainėse.


Peržiūrint ir atnaujinant teisės aktų, reglamentuojančių įstaigų akreditavimą asmens sveikatos priežiūros veiklai, nuostatas:peržiūrėti Akreditavimo tarnybos funkcijas siekiant, kad tais pačiais ištekliais daugiau dėmesio būtų skirta išoriniam paslaugų veiksmingumo vertinimui;įpareigoti Akreditavimo tarnybą įvertinti galimybę ir pasiūlyti būdus dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnybų pasitelkimo atliekant išorinį įstaigų teikiamų paslaugų veiksmingumo vertinimą.

Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba 2021–2023 m. Šeimos medicinos paslaugų akreditavimą vykdė pagal 2020–2021 m. atnaujintus akreditavimo sveikatos priežiūrai reikalavimus. 2023 m. tarnyba asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų išorinį vertinimą praplėtė atliekant planinius konsoliduotus įstaigų patikrinimus, vykdant asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultavimą ir informavimą paslaugų kokybės ir teisės aktų, reglamentuojančių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, klausimais. Tarnyba, atsižvelgus į Sveikatos apsaugos ministerijos žalos pacientų sveikatai prevencijos komisijos pateiktą informaciją, planuotai vykdė asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultacinius vizitus, kurių išdavoje teikė rekomendacijas teikiamų paslaugų kokybės užtikrinimo, vidaus medicinos audito vykdymo klausimais ir  pacientų skundų nagrinėjimo bei šių skundų prevencijos tikslais. Vadovaujant ir konsultuojant tarnybai asmens sveikatos priežiūros įstaigų Vidaus medicininis auditas aktyviau dalyvauja gerinant šeimos medicinos paslaugų kokybę ir atliekant Akreditavimo standartų šeimos medicinos paslaugai atitikties savivertinimą.


Priimti sprendimus dėl teismams nebūdingų funkcijų atsisakymo, parengiant įstatymų projektus ir pateikiant juos Seimui.

2022 m. birželio 30 d. Seimas priėmė Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 1.65, 1.117, 3.51, 3.52, 3.53, 3.61, 3.66, 3.67, 3.73, 3.77, 3.79, 3.85, 3.103, 3.140, 3.144, 3.188, 5.7, 6.492, 6.493 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 3.54(1), 3.54(2), 3.54(3), 3.54(4), 3.76(1) straipsniais įstatymą ir susijusius įstatymus. Įstatymų įsigaliojimas numatytas 2023 m. sausio 1 d. Teisingumo ministerija informavo, kad atliko teismams nebūdingų funkcijų vertinimą bei parengė atitinkamus teisės aktų projektus – Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 1.65, 1.117, 3.51, 3.52, 3.53, 3.61, 3.66, 3.67, 3.73, 3.77, 3.79, 3.85, 3.103, 3.140, 3.144, 3.188, 5.7, 6.492 ir 6.493 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 3.541, 3.761 straipsniais įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinės būklės aktų registravimo įstatymo Nr. XII-2111 13 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos notariato įstatymo Nr. I-2882 6, 28 ir 46 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo Nr. X-1809 8, 315 ir 319 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 27, 35, 80, 82, 86, 115, 1622, 284, 350, 515, 577, 582 ir 608 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo Nr. VIII-1029 35, 38 ir 105 straipsnių pakeitimo įstatymo projektus (toliau – įstatymų projektai). 2022 m. sausio 21 d. įstatymų projektai buvo pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.


Įgyvendinti techniniai pakeitimai IT sistemose.

Įgyvendinant priemonę Finansų ministerija 2020 m. sausio mėn. atliko informacinių sistemų (VBAMS ir FVIS) techninius pakeitimus.


Dabartiniam paslaugos teikėjui pagal 2018 m. sutartį ministerijos sutartiniai įsipareigojimai galioja iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pasibaigus sutartiniams įsipareigojimams ministerija planuoja apsvarstyti, ar tikslinga programos įgyvendinimą tęsti. Nusprendus programą tęsti, ministerija įsipareigoja programą parengti teisės aktų nustatyta tvarka.

Žemės ūkio ministerija įgyvendindama Valstybės kontrolės  rekomendaciją nutarė nebetęsti programos ir Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2021 m. gruodžio 6 d. įsakymu Nr. 3D-786 „Dėl kai kurių Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministrų įsakymų pripažinimo netekusiais galios“ (toliau – įsakymas Nr. 3D-786) buvo pripažinti netekusiais galios įsakymai dėl programos ir aprašo patvirtinimo.


Bus patikslinti sutartyje su VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru nurodyti veiklos vertinimo kriterijai, susiję su Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros skatinimo programos priemonės „Žemės ūkio informacinių ir kontrolės sistemų veiklos užtikrinimas“ įgyvendinimu.

Žemės ūkio ministerija sutarties, sudarytos su VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru (2022-01-14 Nr. 8P-22-4), 1 priede nustatė reikalavimus, kurie sukonkretina, kaip valstybės įmonė turi atsiskaityti už atliktus darbus, nustatė išmatuojamus veiklos vertinimo rodiklius, kurie leis įvertinti, ar pasiektas konkretus rezultatas.


Peržiūrėti ir standartizuoti procesus, būtinus įstaigų centralizuotam buhalterinės apskaitos tvarkymui.

2023-08-25 baigtas įgyvendinti projektas „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“. Projekto metu buvo parengtas standartizuotų finansinės apskaitos procesų modelis. Remiantis juo nustatyti FABIS standartiniai apskaitos procesai įsigaliojo nuo 2023-09-01 (patvirtinti finansų ministro 2006-04-06 įsakymu Nr. 1K-152 (2023-08-29 įsakymo 1K-303 redakcija)).


Siekiant teisinio aiškumo, bus peržiūrėtos projektų administravimo taisyklės, finansavimo konkursų nuostatų reikalavimai ir pateikta išvada dėl projekto keitimo atitikties. Esant poreikiui, bus parengti pasiūlymai Jaunimo reikalų departamentui dėl konkurso nuostatų tobulinimo.

Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriose reglamentuoti projektų vykdymo ir stebėsenos reikalavimai, sankcijų taikymo tvarka, neįvykdžius nustatytų reikalavimų. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose reglamentuoti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo reikalavimai. Taisyklėse įtvirtinta (104 p.), kad sprendimai dėl esminių veiklų tikslinimo, kurie gali turėti įtakos siekiant finansuoto projekto tikslo, turi būti patvirtinti komisijos.


Inicijuotas Pavyzdinio viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos vadovo finansavimo sumų apskaitos biudžetinėse įstaigose tvarkos aprašo 3 priedo „Pažyma dėl finansavimo sumų“ formos pakeitimas, leidžiantis informaciją apie subjektų sukauptas finansavimo pajamas pateikti atskirai išskiriant trumpalaikes ir ilgalaikes subjektų gautinas sumas.

Įgyvendinant priemonę Finansų ministerija 2019 m. gruodžio mėn. atnaujino Pavyzdinio viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos vadovo Finansavimo sumų apskaitos biudžetinėse įstaigose tvarkos aprašo 3 priedą „Pažyma dėl finansavimo sumų“, pagal kurį valstybės iždas renka ir registruoja savo apskaitoje asignavimų valdytojų ir jų pavaldžių įstaigų informaciją apie finansavimo sumas iš valstybės biudžeto.


Bus patikslintas finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašas, nurodant, kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų sukauptas finansavimo sumas (informacija teikiama pažymoje dėl finansavimo sumų) sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės biudžeto.

Įgyvendinant priemonę Valstybės iždo departamento direktorius 2020-01-31 patikslino Finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašą, kuriame nurodė kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų gautinas iš valstybės biudžeto sumas sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės iždo.


Nuteistųjų gyvenamųjų patalpų renovavimas iš bendrabutinio į  kamerinį tipą. Mobiliojo ryšio detektavimo sistemų diegimas renovuojant ir pertvarkant nuteistųjų gyvenamuosius bendrabučius į kamerinio tipo patalpas: Pravieniškių PN-AK 2-jo sektoriaus nuteistųjų bendrabučio kapitalinis remontas (pertvarkant į kamerinio tipo patalpas).

Kalėjimų tarnyba 2024-01-16 informavo, kad įgyvendinant priemonę Pravieniškių PN-AK 2-jame sektoriuje atliktas kapitalinis remontas (bendrabučio tipo patalpos pakeistos į kamerinio tipo patalpas) bei įdiegta mobiliojo ryšio detektavimo sistema.


Sprendimas apie dirvožemio tyrimų tikslingumą kitam laikotarpiui bus priimtas 2020 m. pabaigoje, nes 2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų 2016-2020 metais programa vykdoma iki 2020 metų. Nusprendus programą tęsti, ji bus  rengiama teisės aktų nustatyta tvarka, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės rekomendacijas.

Ministerija informavo, jog, atsižvelgusi į Valstybės kontrolės rekomendacijas, nusprendė 2021 m. netvirtinti ministro įsakymu naujos Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų programos (žemės ūkio ministro 2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų 2016–2020 m. programa baigta 2020 m.).


2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemių savybių tyrimų 2016-2020- metais programa vykdoma iki 2020 metų, todėl apie dirvožemio tyrimų tikslingumą kitam periodui spręsime paskutiniais programos vykdymo metais, t. y. 2020 metais. Nusprendus programą tęsti, ji bus parengta teisės aktų nustatyta tvarka, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės rekomendacijas.


Parengtas Lietuvos Respublikos pašarų įstatymo pakeitimo projektas. Keičiamas Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro pavadinimas į Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registrą ir paskiriamas jo valdytojas.

2020 m. birželio 29 d. priimtas Pašarų įstatymo Nr. VIII-1610 pakeitimo įstatymas, kuriuo numatyta, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė steigia Pašarų ūkio subjektų registrą, tvirtina jo nuostatus ir paskiria tvarkytojus, o pašarų ūkio subjektų registro valdytoja – Žemės ūkio ministerija.


Parengti rašytinę rekomendaciją (nurodymą) dėl vidaus kontrolės, įskaitant finansų kontrolę, stiprinimo.

Pagal naują Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo teisinį reglamentavimą (2019-07-11 Nr. XIII-2312) ir finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintą Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašą, viešieji juridiniai asmenys (viešojo sektoriaus subjektai) (toliau – VJA) turėjo nusistatyti VJA vidaus kontrolės politiką, kuri padeda tinkamai įgyvendinti veiklos tikslus ir veiklą vykdyti laikantis skaidrumo principo. 2021 m. pirmą kartą iki kovo 1 d. VJA vadovai (įskaitant jiems pavaldžius ir (arba) atskaitingus VJA) Finansų ministerijai teikė informaciją apie visos vidaus kontrolės įgyvendinimą VJA. Informacijos teikimas atkreipė VJA vadovų ir darbuotojų dėmesį į vidaus kontrolės svarbą, paskatino peržiūrėti iki tol galiojusias vidaus kontrolės tvarkas, taisykles, naujai įsivertinti rizikas bei imtis atitinkamų priemonių joms sumažinti. VJA vadovams buvo išsiųstas Finansų ministerijos 2021-02-24 raštas Nr. (19.1E)-6K-2101411 „Dėl vidaus kontrolės stiprinimo viešuosiuose juridiniuose asmenyse“, kuriame buvo pateiktos rekomendacijos (pasiūlymai) dėl vidaus kontrolės stiprinimo. Vadovaujantis nauju teisiniu reglamentavimu visos įstaigos, kurių apskaita tvarkoma centralizuotai, atnaujino savo finansų kontrolės taisykles.


Gavus duomenis ir informaciją iš valstybės įmonės Registrų centro, esant poreikiui ir iš kitų organizacijų, bus atlikti veiksmai dėl buto įtraukimo į savivaldybės buhalterinę apskaitą.

NTR duomenimis savivaldybė patikėjimo teise valdė 1 NT objektą (155,63 kv. gyvenamąsias patalpas, unikalus Nr. 1098-3004-5019:0156), kuris nebuvo registruotas savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. Savivaldybė 2021-02-01 informavo, kad VĮ Registrų centro teritorinis registratorius (2021-01-28 reg. Nr. A50-3019/21) savivaldybę informavo, kad tvarkydamas duomenis NTR ir nagrinėdamas trečiųjų asmenų prašymus nustatė, jog minėtas NT objektas dubliuojasi su pastate-bendrabutyje (unikalus Nr. 1098-3004-5019), Kalvarijų g. 198, Vilniuje, suformuotais atskirais turtiniais vienetais: butais – kambariais (unikalūs Nr. 4400-1710-7714:5901; 4400-0526-5027:2486; 1098-3004-5019:0158; 4400-0964-4584:6277 ir 1098-3004-5019:0160) su bendrojo naudojimo patalpomis, kurios nuosavybės teisė priklauso ir / ar priklausė (šiuo metu kai kurios patalpos jau perleistos tretiesiems asmenims) Vilniaus m. savivaldybei. VĮ Registrų centras, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos nekilnojamojo turto registro įstatymo 33 str. NTR išregistravo gyvenamąjį butą (unikalus Nr. 1098-3004-5019:0156) bei savivaldybės patikėjimo teises į jį.


Bus peržiūrėtos ir keičiamos projektų administravimo taisyklės, siekiant tobulinti projektų finansavimo tvarką.

Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtintos Projektų administravimo taisyklės, kuriose nustatyti projektams taikomi bendrieji paraiškų teikimo ir pildymo reikalavimai, taip pat reikalavimai pareiškėjams, paraiškų atrankos ir vertinimo, valstybės biudžeto lėšų skyrimo, projektų vykdymo ir stebėsenos tvarka, numatytas funkcijų atskyrimas (finansavimo nuostatus rengia, atsižvelgę į ministro patvirtintas taisykles, už priemones atsakingi valstybės tarnautojai ministerijoje arba jai pavaldžiose įstaigose, o juos tvirtina ministro arba atitinkamos ministerijai pavaldžios įstaigos vadovas, administravimo funkcijos yra pavestos įgyvendinti kitam subjektui (Socialinių paslaugų priežiūros departamentui). Minėtos taisyklės papildytos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022-05-17 įsakymu Nr. A1-355, kuriuo patvirtinti projektų atrankos konkurso pavyzdiniai nuostatai, užtikrinantys vieningą nuostatų tvarką ir funkcijų pasiskirstymą. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose nustatyti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo tvarka. Konkursą administruojančia įstaiga konkurso nuostatuose gali būti numatytas Socialinių paslaugų priežiūros departamentas arba Europos socialinio fondo agentūra.


Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:●Informacija apie pateiktas paraiškas, jų skaičių.

Tautinių mažumų departamentas  internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje pateikė informaciją apie pateiktas paraiškas, jų skaičių.


Nuo 2020 m. internetiniame puslapyje bus viešinama Jaunimo reikalų departamento informacija apie 2019 m. finansuotų projektų rezultatus.

Siekdamas projektinio finansavimo skaidrumo, Jaunimo reikalų departamentas interneto puslapyje https://jrd.lt/finansavimo-konkursai-organizacijoms viešina informaciją, susijusią su lėšų skyrimu projektams finansuoti ir įgyvendintų projektų rezultatais.


Konsultuojantis su VšĮ Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centru (buvusi MOSTA) bus nustatyti kultūros sričiai tinkami vertinti kokybiniai rodikliai, kurie bus įtraukti, rengiant departamento 2021–2023 m. strateginį veiklos planą.

Tautinių mažumų departamentas 2019 m. rudenį susitiko su Vyriausybės strateginės analizės centru (STRATA, iki 2019-08-01 VšĮ Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras, MOSTA) dėl galimų kokybinių rodiklių nustatymo. Buvo aptarta galimybė projektinio finansavimo vertinimo kokybinius rodiklius nustatyti, atliekant projektų dalyvių anketavimą. Departamento direktorius 2020-04-21 įsakymu Nr. ĮV-29 patvirtino tipinę anketą, skirtą vykdytų projektų veiklos rezultatų įvertinimui.  Įdiegta elektroninė paraiškų teikimo sistema, kuri naujų projektų vykdytojų reikalaus užpildyti tokią anketą, neužpildę - negalės pateikti ataskaitos apie projekto įvykdymo rezultatus. 2020 m. kultūros projektų konkurso dalyviai, įvykdę projektus, pateikė konkurso dalyvio (projekto vadovo) apklausos anketas (gauta apie 50 anketų).Atsižvelgiant į patvirtintą anketą, į departamento 2021–2023 m. strateginį veiklos planą, kartu su kiekybiniais vykdomos programos tikslo „Spartinti tautinių mažumų integraciją, puoselėjant jų tautinį tapatumą bei tarpkultūrinį dialogą, kaip sudėtinės darnios šalies pažangos dalį“ vertinimo kriterijais, nustatyti du nauji kokybiniai vertinimo kriterijai:- Departamento skirtų tautinių mažumų organizacijų kultūros projektams lėšų dalis, panaudota išliekamąją ar tęstinę vertę turinčioms priemonėms (procentai);- Departamento organizuojamo tautinių mažumų organizacijų kultūros projektų konkurso veiklų kokybė dalyvių vertinimu (balais nuo 1 iki 10).


Inventorizuoti žemės sklypus, kurie yra gauti iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet nėra įregistruoti VĮ Registrų centre ir Kelių direkcijos apskaitoje.

Lietuvos automobilių kelių direkcija inventorizavo žemės sklypus, perintus iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet neįregistruotus VĮ Registrų centre, ir įregistravo juos buhalterinėje apskaitoje pagal Finansų ministerijos 2020-06-04 parengtas metodines rekomendacijas (Nr. TR-12/2020-04(1)) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“.


Esant poreikiui, bendradarbiaujant su Policijos departamentu, įdiegti reikalingus techninius sprendimus vieno langelio principo įgyvendinimui

Priemonė bus įgyvendinta įvykdžius RRF lėšomis finansuojamą projektą „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“.Pradėti techniniai Nacionalinės kibernetinių incidentų valdymo platformos kūrimo darbai, numatyta, kad sistema veiks kaip Kibernetinio saugumo informacinio tinklo dalis. Pasirašyta pirkimo sutartis dėl platformos diegimo, pradėti diegimo darbai. Planuojama pabaiga - 2026-04-30.


Patvirtinus įstatymą bus keičiamas Vyriausybės nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro reorganizavimo ir Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro nuostatų patvirtinimo". Pašarų ūkio subjektų registro administravimas bus pavestas Valstybinei maisto ir veterinarijos tarnybai ir VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrui.

2020 m. spalio 21 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarimu Nr. 1178 „Dėl Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro reorganizavimo ir Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registro nuostatų patvirtinimo“ (TAR, 2020-10-27, Nr. 2020-22262) nutarė reorganizuoti Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registrą į Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registrą, papildant nauju registro tvarkytoju valstybės įmone Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru. Šiuo nutarimu patvirtintuose nuostatuose nurodyti registro valdytojai ir tvarkytojai: registro valdytoja ir registre tvarkomų asmens duomenų valdytoja yra Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija; registro tvarkytojai ir registre tvarkomų asmens duomenų tvarkytojai yra: valstybės įmonė Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba.


Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo taisyklėse (2015-04-01 įsakymas Nr. 3D-243) bus patikslinti reikalavimai pareiškėjams ir projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai.

Ministerija informavo, jog patikslinti reikalavimai pareiškėjams ir projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai, išplečiamos individualios konsultacijos, konsultacinio renginio sąvokos, įtraukti mentorystė, grupinė konsultacija, diskusijų grupių susitikimai. Konsultavimo sritys papildytos ES Žaliojo kurso įgyvendinimo, Gerosios žemės ūkio praktikos kodekso, ekologinio ūkininkavimo ir klimato kaitos klausimų tema. Galimų pareiškėjų sąrašas išplėstas – įtrauktos asociacijos ir pripažinti žemės ūkio kooperatyvai. Konsultuoti jie galės gaminamos augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos konkurencingumo didinimo, kooperacijos žemės ūkyje plėtros ir žemės ūkio verslo planavimo ir veiklos teisiniais klausimais. Išbraukti punktai dėl reikalavimų konsultavimo paslaugų teikimo biurams. Patirties ir išsilavinimo reikalavimai pareiškėjo konsultantams pakeisti reikalavimu turėti atitinkamos konsultavimo srities akreditaciją.


Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo ir žinių perdavimo ir informavimo veiklos finansavimo taisyklėse.

Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo ir žinių perdavimo ir informavimo veiklos finansavimo taisyklėse (žemės ūkio ministro 2015-04-01 įsakymas Nr. 3D-243) patikslinti reikalavimai pareiškėjams bei projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai. Išplečiamos individualios konsultacijos, konsultacinio renginio sąvokos, įtraukiama mentorystė, grupinė konsultacija, diskusijų grupių susitikimai. Konsultavimo sritys papildytos Europos Sąjungos Žaliojo kurso įgyvendinimo, Gerosios žemės ūkio praktikos kodekso, ekologinio ūkininkavimo ir klimato kaitos klausimų tema. Galimų pareiškėjų sąrašas išplėstas – įtrauktos asociacijos ir pripažinti žemės ūkio kooperatyvai: šie pareiškėjai galės konsultuoti  pagal gaminamos augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos konkurencingumo didinimo, kooperacijos žemės ūkyje plėtros ir žemės ūkio verslo planavimo ir veiklos teisinių klausimų konsultavimo sritis. Išbraukti punktai dėl reikalavimų konsultavimo paslaugų teikimo biurams. Patirties ir išsilavinimo reikalavimai pareiškėjo konsultantams pakeisti reikalavimu turėti akreditaciją pagal atitinkamą konsultavimo sritį. Taisyklių 4 priede nustatyti naudos ir kokybės vertinimo kriterijai, patikslinti prioritetiniai balai konsultantams, turintiems patirties tarptautiniuose projektuose.


Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai dalyvavimo žemės ūkio ir maisto produktų parodose, verslo misijose, mugėse ir šių produktų pristatymuose užsienio valstybėse finansavimo taisyklėse.

Žemės ūkio ministro 2020-03-27 įsakymu Nr. 3D-237 pakeistos Dalyvavimo žemės ūkio ir maisto produktų parodose, mugėse, pristatymuose ir verslo misijose užsienio valstybėse finansavimo taisyklės, kuriose patikslinti dalyvavimo užsienio valstybių renginiuose finansavimo tikslai, nustatyti vertinimo kriterijai ir patikslinta ataskaitos forma, pagal kurią pagalbos gavėjai turės pateikti informaciją apie priemonės įgyvendinimo rezultatus.


Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai žemės ūkio parodų, prekybos mugių, bendruomeniškumą kaime skatinančių renginių ir konkursų organizavimo ir (arba) dalyvavimo juose finansavimo taisyklėse.

Žemės ūkio parodų, prekybos mugių, bendruomeniškumą kaime skatinančių renginių ir konkursų organizavimo ir (arba) dalyvavimo juose finansavimo taisyklės patikslintos paraiškų vertinimo ir atrankos kriterijais (žemės ūkio ministro įsakymais: 2019-05-08 Nr. 3D-286, 2021-04-15 Nr. 3D-241, 2021-05-31 Nr. 3D-346).


Atitinkami teisės aktai bus tikslinami pagal galimybes.

Vyriausybės 2021-01-06 nutarimu Nr. 11 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. liepos 21 d. nutarimo Nr. 540 „Dėl Valstybinio studijų fondo nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslintos Valstybinio studijų fondo funkcijos. Pagal nuostatų 7.11 papunktį Valstybinis studijų fondas administruoja lėšų studentų pilietiniams, moksliniams, verslumo, kūrybiniams ir sportiniams projektams skyrimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už panaudotas lėšas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka.Studentų pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių projektų lėšų skyrimo, panaudojimo ir atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarkos apraše (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-01-26 įsakymas Nr. V-125) ir Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos apraše (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-14 įsakymas Nr. V-1295, 2021-02-26 įsakymas Nr. V-322) nurodyta, kad gautas paraiškas vertina ir siūlymus dėl projektų finansavimo teikia komisija, kurią be ministerijos atstovų sudaro ir kitų institucijų, organizacijų atstovai. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-05-25 įsakymu Nr. V-837 „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020 m. sausio 14 d. įsakymo Nr. V-36 „Dėl lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ tvarkos apraše patikslinta, kad gautas paraiškas vertina ir siūlymus dėl projektų finansavimo teikia komisija, kurią be ministerijos atstovų sudaro ir kitų institucijų, organizacijų atstovai (Užsienio reikalų ministerijos, Pasaulio lietuvių bendruomenės, Lietuvos nacionalinio kultūros centro, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro atstovai). Atsižvelgdamas į komisijos siūlymus ministras patvirtina projektų, kuriems vykdyti skiriamos lėšos, sąrašą.


Kartu su Finansų ministerija įvertinti valdymo išlaidų ir bendrųjų funkcijų efektyvumo vertinimo tarpusavio sąsajas bei pateikti tobulinimo pasiūlymus.

Nebeaktualu, nes įkūrus Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, bendrųjų funkcijų efektyvumo vertinimas tiesiogiai nebesiejamas su valdymo išlaidų skaičiavimu.


Apsvarstyti galimybę VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrui žemės ūkio ministro 2006-06-12 įsakymu Nr. 3D-240 „Dėl Valstybėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodikų patvirtinimo“ pavestas funkcijas nustatyti įstatyme ar Vyriausybės nutarime.

Vadovaujantis žemės ūkio ministro 2006-06-12 įsakymo Nr. 3D-240 „Dėl Valstybėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodikų patvirtinimo“ 21 p. nuostatomis, Žemės ūkio ministerija iš VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro gautos informacijos pagrindu apskaičiuoja lėšų poreikį darbo užmokesčiui, socialinio draudimo įmokoms bei kitoms išlaidoms ir pateikia skaičiavimus Finansų ministerijai. Ministerija informavo, kad valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimas nėra atskira VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro atliekama funkcija ir jai atlikti neskiriamas atskiras finansavimas. Tai išvestinis darbas, kuriam atlikti centras naudoja savo tvarkomų ir administruojamų registrų ir informacinių sistemų duomenis. Pagal Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 45 straipsnį išlaidos, patirtos rengiantis kurti registrus ir valstybės informacines sistemas, kuriant, tvarkant ir prižiūrint registrus ir valstybės informacines sistemas, vykdant kitą su valstybės informaciniais ištekliais susijusią veiklą, gali būti finansuojamos iš valstybės biudžeto.


Žemės ūkio ministerija įvertins Žemės, maisto ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros 2015–2020 metų programos tikslingumą.

2021-06-23 žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-409 buvo pakeista Žemės, maisto ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros 2015-2020 metų programa. Pakeitimu buvo pratęstas programos galiojimas iki 2022 m. pabaigos. Nuo 2023-01-02 įsigaliojo Žemės ūkio ministro 2022-12-23 įsakymu Nr. 3D-865 patvirtintos Žemės ūkio, maisto ūkio ir žuvininkystės 2023–2027 metų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros finansavimo taisyklės. Šiose taisyklėse numatytos projektų atrankos procedūros, finansavimo skyrimo ir atsiskaitymo už lėšų panaudojimą bei jų kontrolės, atsakomybės ir projektų viešinimo tvarka. Finansuojamų projektų kryptys bus nustatomos atsižvelgiant į Vyriausybės programą, 2021–2030 m. nacionalinį pažangos planą, Žemės ūkio ministerijos ir ES strateginius planavimo dokumentus, taip pat ministerijos politikos formavimo ir įgyvendinimo prioritetus trumpuoju (iki 3 metų) laikotarpiu.


Žinių perdavimo ir informavimo priemonės finansavimo taisyklėse bus papildyti išlaidų tinkamumo kriterijai bei papildyta mokėjimo prašymų vertinimo tvarka, nustatant papildomas kontrolės priemones. Taip pat siekiant, kad organizuojamuose renginiuose dalyvautų tik tinkami galutiniai pagalbos gavėjai 2019 m. įgyvendinimo taisyklės buvo pakeistos ir šiuo metu kiekvienas galutinis pagalbos gavėjas turi atskirai užpildyti prašymą dalyvauti konkrečioje žinių perdavimo ir informavimo priemonėje ir šioje paraiškoje pasirašo deklaraciją, kad jis atitinka taisyklėse nustatytus reikalavimus galutiniams pagalbos gavėjams.

Ministerija informavo, kad, atsižvelgus į Valstybės kontrolės rekomendaciją spręsti dėl šios priemonės tolesnio vykdymo tikslingumo, ir į Nacionalinės mokėjimų agentūros pateiktą informaciją apie kelerius metus iš eilės mažėjantį pareiškėjų skaičių ir administracinės patikros naštą, nuspręsta priemonės vykdymo atsisakyti.


Bus sukonkretinti VĮ Valstybės žemės fondo teikiamų atsiskaitymo ataskaitų turinys ir reikalavimai, kad gautą informaciją būtų galima panaudoti kitų metų valstybinės priežiūros veiklai planuoti, rodiklių apimtims nustatyti, nustatytų pažeidimų duomenims kaupti, analizuoti, laiku inicijuoti teisės aktų tobulinimą ir kt. Atitinkamai bus patikslinti veiklos vertinimo kriterijai, nurodyti sutartyje su VĮ Valstybės žemės fondu.

Žemės ūkio ministerija sutarties, sudarytos su VĮ Valstybės žemės fondu (2022-01-28 Nr. 8P-22-8), 1 priede nustatė reikalavimus, kurie sukonkretina, kaip valstybės įmonė turi atsiskaityti už atliktus darbus, nustatė išmatuojamus veiklos vertinimo rodiklius, kurie leis įvertinti, ar pasiektas konkretus rezultatas.


Ministerijos Vidaus audito skyrius, remdamasis rizikos analize bei Vidaus audito skyriaus personalo ištekliais, ministerijos skirtų dotacijų panaudojimo vertinimą įtrauks rengdamas strateginius ir metinius vidaus audito veiklos planus.

Remdamasi 2020 metų veiklos planu, ministerijos centralizuota vidaus audito tarnyba atliko vidaus auditą, kurio metu 7-iose savivaldybėse ir 14-oje jų mokyklų įvertino specialiųjų tikslinių dotacijų panaudojimą (auditas baigtas 2020-08-21). Siekiant pašalinti nustatytus trūkumus, ministerijai ir savivaldybių administracijoms pateiktos rekomendacijos dėl vidaus kontrolės aplinkos (vidaus teisės aktų) ir procedūrų tobulinimo.


Ministro įsakymu patvirtintas Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui tvarkos aprašas bus papildytas projektų atrankos kriterijais.

Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašas patikslintas  švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-01-14 įsakymu Nr. V-36. Jis papildytas projektų atrankos kriterijais ir kitomis nuostatomis: tinkamų ir netinkamų finansuoti išlaidų kategorijomis, reikalavimais projektų vykdytojams atsiskaityti už projekto tikslus ir atitinkamus vertinimo kriterijus, kurie tiesiogiai sietųsi su ministerijos finansuojamų priemonių tikslais, reikalavimais viešai skelbti kvietimus dalyvauti konkurse ir kt.


Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:● Informacija apie projektų įgyvendinimo metu pasiektus rezultatus.

Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje paskelbė informaciją apie 2020 m. projektų įgyvendinimo metu pasiektus rezultatus.


Vadovaujantis atliktos analizės rezultatais parengti skatinimo priemones bei siektinus rodiklius.


Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai nacionalinės paramos kaimo bendruomenių veiklai teikimo taisyklėse.

2020 metų nacionalinės paramos kaimo bendruomenių veiklai teikimo taisyklės, patvirtintos žemės ūkio ministro 2020-01-07 įsakymu Nr. 3D-7, patikslintos šiais pakeitimais:1) 8 p. nurodytos remiamos veiklos sritys, 8.3 p. patikslintas remiamų renginių organizavimo pobūdis, nurodyta, jog remiami bendruomeniškumą kaime skatinantys (įskaitant gerosios patirties sklaidos ir mokomuosius vizitus) ir tradiciniai renginiai. Paramos tikslas nebuvo keičiamas, nes prie remiamų veiklos sričių patikslintos bendruomeniškumo iniciatyvos (8 p.), kurios remiamos tik pagal šią priemonę, o projektų atrankos kriterijai diferencijuoja bendruomeniškumo iniciatyvų skatinimą;2) techniškai pakoreguota ir projekto įgyvendinimo ataskaita (taisyklių 5 priedas): paramos gavėjams atsiskaitant už įgyvendintą veiklą papildomai reikia pateikti informaciją apie projekto viešinimą, nuotraukas, nuorodas apie projektą;3)  veiklos sritis „Renginių organizavimas“ pakeista į „Bendruomeniškumą kaime skatinančių (įskaitant gerosios patirties sklaidos ir mokomuosius vizitus) ir tradicinių renginių organizavimas", pakeisti atitinkamų sričių atrankos kriterijai.