Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - planuojant ministerijos struktūros ar kt. pertvarkas, pagrįsti jų poreikį, numatyti kaip bus vertinamas jų rezultatas, vertinti atliktų pertvarkų poveikį.

2017 m. balandžio–rugpjūčio mėn. atlikta ministerijos darbo organizavimo, struktūros ir funkcijų analizė. Pagal ją atlikta struktūros pertvarka įsigaliojo 2018 m. sausio 15 d. Nuo 2019 m. kovo 1 d. ministerijoje įvyko dar viena struktūrinė pertvarka, suformuota Strateginių sprendimų paramos grupė, padaliniai, sprendžiantys sudėtingus, kompleksinius su politikos formavimu, susijusius ministerijos uždavinius performuoti į grupes. Atlikus padalinių funkcijų analizę, atskirtos tarpusavyje nesusijusios veiklos ir pradėjo veikti atskiros Atminties institucijų politikos ir Kultūros paveldo politikos grupės. Kultūros ministerija teigia, kad ministerijos kaip valstybės politiką formuojančios institucijos struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl atliktą struktūros pertvarkymo efektyvumą ji vertina ne pagal formalizuotas procedūras, bet pagal pagrindinius veiklos rezultatus – Vyriausybės programos įgyvendinimo plane suplanuotų veiksmų įvykdymą (2020 m. liepos 1 d. duomenimis – iš 58 veiksmų įvykdyta 51 arba 88 proc.). Atsižvelgiant į tai bei įvertinus susidariusią situaciją dėl COVID-19 viruso (paskelbtos ekstremaliosios situacijos ir karantino), ministerijos nuomone, veikla turi būti organizuojama pagal aktualią situaciją (orientuojant ją į pandemijos pasekmių švelninimą), todėl atlikti veiklos bei struktūros pertvarkos (įvykusios 2018 m.) vertinimą nėra aktualu ir tikslinga. Kadangi atliktų pertvarkų poveikis (vertinant funkcijų apimties ir joms skiriamo laiko, tam naudojamų žmogiškųjų ir finansinių resursų sutaupymo atžvilgiu, pagal nusistatytus rodiklius) nebuvo vertinamas, ir tolimesnių veiksmų vertinant šių pertvarkų poveikį ministerija neplanuoja, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant sukurti nuoseklią, nuolat veikiančią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo veiklos priežiūros sistemą, parengti ir patvirtinti tvarką, pagal kurią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas rengtų ir teiktų jam perduoto turto valdymo, naudojimo ir gautų pajamų bei patirtų sąnaudų ataskaitas.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Susisiekimo ministerija 2019-05-16 įsakymu Nr. 3-236 patvirtino Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise valdyti perduoto turto ir turto, valdomo kitais teisėtais pagrindais, valdymo, naudojimo ir disponavimo juo efektyvumo kontrolės vykdymo ir viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo pajamų ir sąnaudų, patirtų valdant, naudojant jam perduotą turtą ir disponuojant juo balansavimo teikimo tvarkos aprašą, kuriame nustatyta viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise perduoto viešosios geležinkelių infrastruktūros turto valdymo, naudojimo ir gautų pajamų bei patirtų sąnaudų ataskaitų teikimo tvarka, nustatytos ataskaitų formos. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas įpareigotas kiekvienais kalendoriniais metais iki vasario 15 d. teikti nurodytas ataskaitas,  Susisiekimo ministerijos administracijos padaliniams pavesta atlikti pateiktų ataskaitų analizes ir teikti rekomendacijas ministerijos vadovybei.


Siekiant užtikrinti nuolatinį viešųjų pirkimų sistemos tobulinimo procesą, būtina numatyti tinkamą sistemos efektyvumo stebėsenos mechanizmą, kuris apimtų: 1) nustatytų veiklos efektyvumo rodiklių nuolatinę analizę; 2) viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kompetencijos įvertinimą; 3) su viešųjų pirkimų centralizavimo procesu susijusių rizikos veiksnių analizę.

Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija

Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika.


Nustatyti kriterijus įmonei, vykdančiai inovacinę veiklą, apibrėžti. Tai padėtų išvengti neaiškumų teikiant paramą ir skatinant inovacijas.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

2019 m. Ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta tarpžinybinė darbo grupė, atlikusi mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI ) srityse vartojamų terminų analizę, suskirstė juos į klases ir, atrinkusi svarbiausius bei aktualiausius, Ekonomikos ir inovacijų ministerijos bei Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos terminijos komisijoms pateikė pasiūlymus dėl svarbiausių MTI terminų, vartojamų ir vartotinų MTI ir susijusių viešojo valdymo sričių teisėkūroje, apibrėžčių.  Valstybinės lietuvių kalbos komisijos (VLKK) Terminologijos pakomisės 2019 m. birželio 27 d. posėdyje 56 terminai patvirtinti kaip teiktini ir vartotini teisės aktuose. Tarp šių terminų VLKK patvirtino ir terminus „inovatyvi įmonė“, „inovacinė veikla“ (rinkinys Nr. 3277) bei „inovacijas kurianti ir (ar) diegianti įmonė“ (rinkinys Nr. 3337). MTI sričių terminai visiems vartotojams yra prieinami Terminų banke adresu: http://terminai.vlkk.lt/pls/tb/tb.search.2019 m. liepos 18 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija 31 viešojo ir privataus sektoriaus instituciją informavo apie VLKK patvirtintus MTI sričių terminus ir prašydama juos vartoti institucijų viešojo valdymo sričių teisėkūroje.


Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, įgyvendinti anksčiau atliktų funkcijų peržiūros rekomendacijas, imtis įgyvendinti kitas svarbias ir aktualias teiktas rekomendacijas (pvz., Saulėlydžio komisijos, užsakytų tyrimų ir t. t.).

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Ministerija, vykdydama Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių, patvirtintų Vyriausybės 2018-05-15 nutarimu Nr. 495, reikalavimus:- parengė Tautinių mažumų departamento nuostatų pakeitimus, kurie buvo patvirtinti Vyriausybės 2020-03-10 nutarimu Nr. 210;  - kultūros ministro 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-827 buvo patvirtintos Muziejaus valdymo tobulinimo gairės, reglamentuojančios reikalavimus muziejų struktūrai ir darbuotojams (remiantis jomis peržiūrima ir tikslinama nacionalinių ir respublikinių muziejų struktūra bei nuostatai); - kultūros ministro 2020-07-07 įsakymu Nr. ĮV-960 buvo patvirtinta nauja Kultūros paveldo departamento struktūra, susieta su Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme ir kituose teisės aktuose įtvirtintomis šios institucijos funkcijomis.Ministerijos teigimu, Kultūros ministerijos ir kultūros ministro valdymo srityse veikiančių įstaigų struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su galiojančia Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl įgyvendinti ankstesnių Vyriausybių metu teiktas rekomendacijas, kurios, ministerijos nuomone, neatitinka galiojančių teisės aktų, netikslinga.Kadangi tolimesnių veiksmų ministerija imtis neketina, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant mažinti mokinių pasiekimų skirtumus, suplanuoti ir įgyvendinti priemones mokinių pasiekimų atotrūkiui mažinti. Tarp priemonių numatyti ir skirti lėšas:● kokybiškam kompiuterinės įrangos ir ryšio ilgalaikiam palaikymui;● laboratorijų prieinamumui visiems mokiniams, kad gamtos mokslų praktines užduotis visi galėtų atlikti laboratorijose (pvz., įsirengusios šiuolaikines laboratorijas mokyklos turėtų jomis leisti naudotis visiems savivaldybės mokiniams);● stiprinti mokyklų gebėjimus vertinti individualią mokinio pažangą;● užtikrinti konsultacijų prieinamumą visiems mokiniams, kuriems jų reikia.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymu Nr. V-1269 (atnaujintas 2022-09-30) patvirtintos atnaujintos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos. 17 kvalifikacijos tobulinimo programų kompetencijas, kaip dirbti su atnaujintomis programomis patobulino 2177 mokytojų. Mokykloms ir savivaldybėms parengtos ir paskelbtos metodinės rekomendacijos. Nuo 2022 m. lėšos skaitmeninėms ugdymo priemonėms padidintos atitinkamai 30 Eur mokiniui.


Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, sukurti nacionalinių kultūros įstaigų ir kitų ministerijai pavaldžių įstaigų veiklos kokybės vertinimo sistemą, susiejančią institucijos finansavimą ir vertinimo rezultatus.

Patvirtintas (ministro 2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748) vieningas kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys, kuriuo vadovaujantis kasmet bus atliekamas visų įstaigų metinių rezultatų vertinimas. Rinkinys apima bendruosius ir specialiuosius kriterijus, kuriuos lyginant planuojama nustatyti objektyvius įstaigų veiklos rezultatus.Sudaryta (ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV-719) Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos rezultatų vertinimo komisija, kuriai pavesta kasmet teikti rekomendacijas kultūros ministrui dėl įstaigų grupių ir (ar) individualių įstaigų veiklos ir valdymo tobulinimo, siekiant įstaigų veiklos efektyvumo, teikiamų paslaugų kokybės ir prieinamumo didinimo, bei įstaigoms planuojamų biudžeto asignavimų pagrįstumo ir kasmet teikti siūlymus kultūros ministrui dėl įstaigoms keliamų tikslų ir siekiamų rezultatų. 2020 m. atliktas įstaigų veiklos vertinimas bei parengtos Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų ir (ar) įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijos.  Ministerijos nuomone, tiesioginis įstaigų finansavimo susiejimas su veiklos rezultatais įmanomas tik įvykdžius finansavimo reformą visos valstybės mastu (centralizuojant pastoviųjų išlaidų apmokėjimą iš valstybės biudžeto). Atsižvelgdama į tai, tolimesnių veiksmų dėl finansavimo susiejimo su veiklos rezultatais ministerija neplanuoja, todėl rekomendacijos stebėseną baigiame.


Siekiant užtikrinti, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, ir remti negalinčių dirbti socialinį aktyvumą: tikslinti socialinių paslaugų planų sudarymo metodiką – numatyti detalų paslaugų poreikio nustatymo procesą.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

2021-02-03 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 66 priimti Socialinių paslaugų planavimo metodikos pakeitimai, kurie apima rekomendacijas savivaldybėms rengiant socialinių paslaugų planus: įtraukti tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius, šeimos, nevyriausybinių organizacijų, jaunimo reikalų tarybas ir tarpinstitucinių grupių atstovus, taikyti gyventojų apklausos, duomenų analizės ir kitus metodus bei remtis socialinei situacijai vertinti svarbia informacija. Pakeitimai sudarys sąlygas savivaldybėms parengti socialinių paslaugų planus, atitinkančius vietos gyventojų poreikius, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, būtų remiamas negalinčių dirbti socialinis aktyvumas.


Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems valdymo sprendimams priimti, tobulinti Švietimo valdymo informacinę sistemą, kad joje būtų teisingi ir aktualūs duomenys, susiję su aukštųjų mokyklų veikla.

Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems valdymo sprendimams priimti, ir kad  aukštosios mokyklos Studentų registrui pateiktų kuo daugiau švietimo stebėsenai aktualių duomenų,  Nacionalinė švietimo agentūra (NŠA) Studentų registre papildė privalomos suvesti informacijos laukų sąrašą.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 -12-29 įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatyta pagal duomenis iš valstybinių registrų atlikti studijų pasiekimų vertinimą. Tai tiesiogiai skatina aukštąsias mokyklas Pedagogų ir Studentų registrams teikti korektišką ir savalaikę informaciją.Papildyta Studentų registro duomenų apimtis užsienio studentų atžvilgiu, konkrečiai apie aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus. Įvedus šiuos duomenis į eksploataciją stebimi Studentų registro duomenys ir aukštųjų mokyklų priimami pripažinimo sprendimai. Kaip numatyta Aukštųjų mokyklų išorinio vertinimo ir akreditavimo apraše (ŠMSM 2019 -12-19 įsakymas Nr. V-1529), duomenys iš valstybinių registrų yra teikiami užsienio ekspertams aukštosios mokyklos veiklos vertinimo metu. Tai skatina aukštąsias mokyklas suvesti į registrus aktualią informaciją apie aukštąją mokyklą.


Numatyti ministerijos strateginių veiklos planų ir strateginių jaunimo politikos dokumentų atsekamas sąsajas.

Ministerija nurodė ministerijos strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių sąsajas su Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos priemonių plano darbais, taip pat strateginio veiklos plano ir Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos įgyvendinimo veiksmų plano kriterijų sąsajas. Tačiau nenumatytos konkrečių strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių, priemonių sąsajos su Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos priemonėmis, taip pat Nacionaline pažangos programa, strategija Lietuva 2030 ir kitais strateginiais dokumentais, kuriais įgyvendinama jaunimo politika Lietuvoje. 2021-2030 m. periodui priemones jaunimui planuojama integruoti horizontaliai tiek Socialinės apsaugos ir darbo, tiek kitų ministerijų sritims priskiriamose priemonėse, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).


Identifikuoti visų jaunimo grupių problemas ir tinkamai planuoti valstybės intervencijas joms spręsti bei matuoti šių intervencijų poveikį.

Vykdant jaunimo politikos įgyvendinimo efektyvumo didinimo projektų ministerijos užsakymu atliktas tyrimas, kurio metu identifikuotos jaunimo grupių problemos, pagal kurias rekomenduotos intervencinės priemonės bei rodikliai, kuriais būtų matuojamas intervencinių priemonių poveikis. Planuojant jaunimo politikos priemones ir vykdant intervencijas atsižvelgiama į identifikuotas tikslines grupes: numatytos atskiros priemonės tautinių mažumų jaunimui, moksleiviams ir studentam, mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms, užsienyje gyvenantiems jauniems lietuviams, niekur nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui (NEET). Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Ateityje planuojama poveikio tyrimus plėsti ir jaunimo problemas atliepiančias priemones naujam laikotarpiui planuoti, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).


Siekiant duomenimis grįsto valdymo vertinti kontrolės procedūrų poveikį ir rezultatyvumą: skaičiuojant nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumą, įvesti rodiklį, palyginantį patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje.

Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumui vertinti įvestas (2019-12-16 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-363) papildomas rodiklis: nustatytų nelegaliai (neteisėtai) dirbusių asmenų atvejų ir nelegalaus (neteisėto) darbo patikrinimų skaičiaus santykis, procentais. Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) apskaičiavo 2019 m. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklį, palygindama patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje – 30,4 proc. Nuo 2020 m. šis nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis pradėtas vertinti kas ketvirtį. 2020 m. I ketvirtį apskaičiuotas patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, santykis su visais nelegalaus darbo patikrinimais – 41,7 proc., 2020 m. I pusmetį – 40,1 proc., 2020 m. III ketvirtį – 37,3 proc., 2020 m. – 38,8 proc. VDI 2020 metų veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 35 proc. VDI teritorinių skyrių 2021 m. planinėse užduotyse nustatyta kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė – 36 proc. 2021 m. I ketvirtį apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 37,5 proc.Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami VDI interneto svetainėje.


Siekiant, kad mokytojų darbo apmokėjimą reglamentuojančių teisės aktų nuostatos būtų aiškios ir vienodai taikomos mokyklose: ● reglamentuoti mokytojo darbo krūvio sandaros principus (valandų proporcijas (jų intervalus), ir bendrus minimalaus valandų skaičiaus nustatymo principus privalomoms atlikti veikloms bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui) tais atvejais, kai nustatoma didesnė ar mažesnė nei viso darbo krūvio (1 512 val.) metinė valandų norma;● teikti pagalbą įgyvendinant teisės aktų nuostatas (parengti darbo krūvio sandaros formavimo standartizuotas ir (ar) automatizuotas priemones, teikti išaiškinimus dėl teisės aktų reikalavimų taikymo konkrečiose praktinėse situacijose, skelbti gerosios praktikos pavyzdžius rengiant mokyklų darbo apmokėjimo sistemas, darbo krūvių sandaras).

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 202-08-01 įsakymu Nr. V-1038 (įsigaliojo 2023-09-01) buvo pakeistas ministro įsakymas  (2019-03-01 Nr V-186), reglamentuojantis mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo principus. Mokykloms teikiama pagalba taikant teisės aktus- etatinio darbo apmokėjimo skyrelis "Modelio aprašymas" yra papildytas mokyklų apibendrintomis patirtimis, kuriant su darbo santykiais susijusius dokumentus,  skyrelyje "Skaičiuoklės" nuo 2022 m. sausio buvo atnaujinta mokytojo darbo užmokesčio skaičiuoklė ir etatinio DU skaičiuoklė mokyklų vadovams. Nacionalinė švietimo agentūra atliko Bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų darbo apmokėjimo atitikties teisės aktų nuostatoms tyrimą (2024- 03 01 Nr STP-2), kurio metu vertino ir mokytojų darbo krūvių nustatymo atitiktį teisės aktų nuostatoms. Dėl nustatytų neatitikimų buvo pateikti siūlymai mokykloms, savivaldybėms ir ŠMSM. Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Vidaus teisės aktuose patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principus, pagal galiojančių teisės aktų nuostatas patikslinti premijų skyrimo tvarką.

Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos direktoriaus 2020-09-23 įsakymu Nr. V-43 patvirtintas Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos darbo apmokėjimo tvarkos aprašas, kuriame atsisakyta nuostatų dėl premijų skyrimo (kadangi premijų skyrimo praktika mokykloje netaikoma), priede Nr. 1 patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.


Siekiant, kad asmenys su negalia galėtų naudotis pritaikytais statiniais (pastatais) visą jų naudojimo laikotarpį, patikslinti teisinį reguliavimą, nustatantį statinių naudojimo priežiūrą vykdančių institucijų funkcijas dėl asmenims su negalia skirtų elementų prieinamumo išlaikymo priežiūros.

Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija

Aplinkos ministro įsakymu (2021-03-02 Nr. D1-131) pakeistas statybos techninis reglamentas STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“, nustatant draudimą pažeisti statinių prieinamumo reikalavimus neįgaliesiems. Siekiant, kad asmenys su negalia galėtų naudotis pritaikytais statiniais visą jų naudojimo laikotarpį, reglamentas papildytas nuostata, įpareigojančia priežiūros vykdytoją, tikrinant naudotojo atliekamą statinių techninę priežiūrą, nustatyti, ar statinį naudojant laikomasi STR ir (ar) statinio projekte numatytų statinių prieinamumo reikalavimų. Rekomendacijos įgyvendinimo būklę vertinsime kompleksiškai kartu su numatytu poveikio rodikliu (neįgaliesiems pritaikytų svarbių viešųjų pastatų dalis) ir laikysime įgyvendinta pasiekus planuojamas rodiklio reikšmes 2025 m.


Siekiant, kad vaikas būtų tinkamai paruoštas įvaikinti ir nepatirtų neigiamo poveikio proceso metu, organizuoti vaikų globos namų darbuotojų kvalifikacijos tobulinimą vaikų parengimo įvaikinti klausimais.

2016 m. vaikų globos namuose dirbantiems asmenims pradėti organizuoti mokymai „Vaikų, gyvenančių socialinės globos institucijose, paruošimas globai (rūpybai) šeimoje ir įvaikinimui“, vaikų globos institucijoms pateiktos rekomendacijas dėl vaikų, likusių be tėvų globos, parengimo įvaikinimui ir išleidimo pas įtėvius. Vykdant institucinės globos pertvarką, dalis vaikų socialinės globos įstaigų likviduota ir perėjo į bendruomeninius vaikų globos namus (BVGN), nuo 2020-01-01 globa socialinės globos įstaigose naujai negali būti pradedama teikti. Iki 2023-12-31 vaikų socialinės globos namų turi nelikti, vietoje jų steigiant BVGN. Visi darbuotojai, pradėję dirbti šiose įstaigose, per metus turi baigti pagrindinius ir specializuotus GIMK mokymus pagal 2018-06-01 patvirtintą GIMK programą bei gauti pažymėjimus su rekomendacijomis dėl tolesnės profesinės kompetencijos kėlimo. Į minėtos programos medžiagą įtrauktos temos, susijusios su vaiko parengimu įvaikinimui, todėl visiems bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojams suteikiamos žinios ir kompetencijos, kaip parengti vaiką įvaikinimui. 2019 m. birželio – 2020 m. kovo mėn. buvo vykdomi BVGN darbuotojų ir šeimynų dalyvių profesinę kompetenciją didinantys mokymai pagal GIMK programą visuose Lietuvos regionuose.Parengus ir pradėjus vykdyti GIMK programą, visi BVGN darbuotojai apmokomi vaikų parengimo įvaikinti klausimais. Sukurta BVGN darbuotojų mokymo sistema leidžia užtikrinti, kad vaikai būtų tinkamai paruošiami įvaikinti ir nepatirtų neigiamo poveikio proceso metu.


Siekiant, kad vaikas geriau adaptuotųsi įtėvių šeimoje, ir siekiant padėti įtėvių šeimai laiku išspręsti kilusias problemas su vaiku, organizuoti įvaikinusios šeimos lydėjimo paslaugų teikimą tinkamu laiku.

Ruošiantis įvaikinusių šeimų lydėjimo paslaugų teikimo tinkamu laiku organizavimui, patvirtintas (2018-01-19 ministro įsakymu Nr. A1-28) Globos centro veiklos ir vaiko budinčio globotojo vykdomos priežiūros organizavimo ir kokybės priežiūros tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja pagalbos įtėviams, globėjams koordinavimą ir teikimą. Ši pagalba apima konsultavimo ir mokymo paslaugas, individualią ir grupinę psichosocialinę pagalbą, intensyvią pagalbą ir kt. Pagalbai koordinuoti ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo prašymo skiriamas koordinatorius.Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo (GIMK) programoje (2018-06-01 patvirtinta Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos) numatyta tęstinė mokymo ir konsultavimo programos dalis. Šios programos pagrindinė idėja – asmenų skatinimas nuolat tobulėti, mokytis, dalytis bendra patirtimi, siekiant kuo kokybiškiau tenkinti prižiūrimų, globojamų (rūpinamų) ar įvaikintų vaikų poreikius, padėti asmenims įveikti sunkumus ir palaikyti juos. Įtėviams teikiamos individualios konsultacijos ir, esant poreikiui, psichologinė pagalba ir palaikymas. 2019-10-04 tarnybos patvirtintos Asmenų, norinčių tapti vaiko globėju (rūpintoju), šeimynos steigėju, dalyviu, budinčiu globotoju ar įvaikinti vaiką, rengimo, vertinimo, konsultavimo ir pagalbos jiems teikimo rekomendacijos, numatančios, kad mokymai pagal GIMK programos tęstinę dalį organizuojami tarnybos atestuotų asmenų arba globos centro iniciatyva, arba, kai kreipiasi įtėviai, globėjai bei kiti asmenys, tačiau ne rečiau kaip du kartus per metus. Šie mokymai rekomenduojami įtėvių, globėjų kompetencijos ir gebėjimų ugdymui, siekiant užtikrinti geriausius vaiko interesus.Priėmus Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimus (2020-05-21 Nr. XIII-2945) nustatyta, kad dėl globos centre teikiamų paslaugų gavimo nebereikia teikti atskiro prašymo savivaldybei (galima kreiptis tiesiai į globos centrą). Be to, įvaikintojų GIMK mokymai ir paslaugų teikimas įvaikinusioms ar globojančioms šeimoms vyksta vienoje vietoje – globos centre. Šios aplinkybės supaprastinta galimybę įtėviams gauti pagalbos paslaugas. Anonimines paslaugas įtėviams, kaip ir kitoms šeimoms, gali suteikti pagal ministerijos organizuojamą konkursą finansuojama „Tėvų linija“. Joje konsultacijas teikia profesionalūs psichologai. Stebima tendencija, jog lydėjimo paslaugų besikreipiančių įtėvių daugėja: 2019 m. balandžio – 2020 m. kovo mėn. globos centruose paslaugos buvo suteiktos 302 įtėviams, o 2020 m. balandžio – rugpjūčio mėn. – 211 įtėvių. Lydėjimo paslaugų teikimo užtikrinimas, paprastesnė galimybė jas gauti sudaro sąlygas padėti įtėvių šeimai laiku spręsti kilusias problemas su vaiku ir vaikams geriau adaptuotis įtėvių šeimoje.


Siekiant, kad buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijos būtų atliekamos kokybiškai ir laiku, numatyti priemones darbo krūvių suvienodinimui, matuojant jį nustatytu periodiškumu.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (NBFC) 2024 m. parengė struktūrą, pritaikytą procesinio valdymo modeliui, t. y. įvyko NBFC Finansinės apskaitos departamento struktūriniai pokyčiai, susiję su procesų peržiūra, sutelkiant vienodo pobūdžio vykdomus procesus įsteigtuose atskiruose struktūriniuose padaliniuose, darbuotojams ir vadovams įtvirtinant siauresnes, tikslesnes veiklos sritis ir jų veikimo apimtis.Darbo krūvių matavimui ir suvienodinimui įdiegta Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų užduočių ir darbo krūvių analizės informacinė sistema, patvirtintas Atliktų užduočių darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta atliktų užduočių fiksavimo, stebėsenos, vertinimo ir darbo krūvio skaičiavimo tvarka, rizikos valdymas bei su tuo susijusių sprendimų priėmimas. Sistemoje fiksuojamas visų personalo administravimo ir finansinės apskaitos ir darbo užmokesčio apskaitos tvarkymo funkcijas atliekančių darbuotojų darbo krūvis, formuojamos personalo administravimo ir finansinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių matavimo ataskaitos. Analitiniai duomenys aptariami pasitarimuose, naudojami atliekant darbo organizavimo pokyčius, užduočių perskirstymą, įstaigų perskirstymą, vertinant atliktų pokyčių rezultatyvumą ir naudą NBFC.


Siekiant nuoseklaus ir kryptingo IS ir registrų tobulinimo ir atsižvelgiant į visos organizacijos veiklos poreikius, parengti ir patvirtinti IT strategiją ir jos pagrindu sukurti bei nuolatos atnaujinti IT plėtros planus.

Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos

Vidaus reikalų ministerija (2019-12-18 įsakymas Nr. 1V-1009) patvirtino strateginius dokumentus dėl informacinių technologijų plėtros krypčių: - vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašą;- vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų  informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planą. Siekiant nuoseklaus ir kryptingo informacinių sistemų ir registrų tobulinimo, Policijos departamentas patvirtino  2018 m. informacinių technologijų plėtros planą (2018-03-20 generalinio komisaro įsakymas Nr. 5-V-284). Šie planai tvirtinami kasmet. Policijos departamentas tiesiogiai dalyvauja įgyvendinant Strateginių IT plėtros krypčių 1 tikslo “Moderniomis   ir   saugiomis   IRT   priemonėmis   pagrįstas   visuomenės   saugumas   ir   viešasis administravimas” pirmo “Užtikrinti vidaus reikalų srities viešojo administravimo kokybę ir elektroninių paslaugų plėtrą” ir antro “Efektyvinti visuomenės saugumą užtikrinančių informacinių sistemų ir registrų plėtrą” uždavinių įgyvendinime bei netiesiogiai prisideda prie kitų tikslų uždavinių įgyvendinimo. Atsižvelgiant į tai, kad minėti dokumentai apima visų Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių IT plėtrą, o stebimi rodikliai dengia visas policijos informacinių ir ryšių technologijų sritis, rekomendaciją laikome įgyvendinta.


Siekiant didinti asmenų su negalia galimybes naudotis viešuoju transportu, užtikrinti, kad būtų parengti transporto rūšių kartu su infrastruktūra (išskyrus geležinkelių transportą) prieinamumo didinimo veiksmų planai ir stebimas jų vykdymas (užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybių įmonės ar įstaigos, teikiančios transporto paslaugas, įsivertintų prieinamumą bendradarbiaujant su Neįgaliųjų reikalų departamentu ir nevyriausybinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis asmenims su negalia, arba pavesti vertinimą atlikti Lietuvos transporto saugos administracijai, įtraukti plano vykdytojus, numatyti terminus, siektinus rodiklius ir atlikti stebėseną).

Susisiekimo ministerija su individualių poreikių turinčius žmones vienijančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, vežėjais, savivaldybėmis, Neįgaliųjų reikalų departamentu, kitomis suinteresuotomis organizacijomis 2021-06-01 pasirašė memorandumą dėl transporto priemonių ir transporto fizinės ir informacinės infrastruktūros pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms. Memorandume numatytas transporto infrastruktūros, transporto priemonių ir paslaugų pritaikymas, kuris prisidės prie asmenų su negalia galimybių naudotis viešuoju transportu didinimo. Pasirašius memorandumą, numatoma parengti transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms planą.


Siekiant nebalansinėse sąskaitose kaupti informaciją apie visą neapibrėžtąjį turtą ir visus neapibrėžtuosius įsipareigojimus, VSDF valdybai rekomenduojame nustatyti papildomas vidaus kontrolės priemones, kurios apimtų visos informacijos apie įvykius, dėl kurių gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, kaupimą, išsamų vertinimą ir šios informacijos perdavimą už VSDF apskaitą atsakingiems asmenims, bei ataskaitų sudarymui reikiamos informacijos pateikimą administruojamiems išteklių fondams.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos


Siekiant racionaliau naudoti Valstybinės darbo inspekcijos išteklius, užtikrinti, kad planuojant inspekcijos veiklą būtų stiprinama nelegalaus darbo prevencija numatant konkrečias priemones.

Nuo 2019 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) metiniuose veiklos planuose pradedama planuoti daugiau konkretesnių nelegalaus darbo prevencijos priemonių, numatomas planuojamų renginių, auditorijos skaičius.Patvirtintame 2021 m. VDI veiklos plane (socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389) suplanuotos konkrečios nelegalaus darbo prevencijos priemonės, susiję su visuomenės informavimu ir švietimu šio darbo žalos klausimais (viktorina, reklaminė kampanija, konsultaciniai, švietėjiški renginiai), numatyta siųsti įspėjamuosius ir bendro pobūdžio prevencinius laiškus didžiausios rizikos įmonėms ir kt. Konkrečių prevencinių priemonių planavimas leidžia užtikrinti didesnį dėmesį nelegalaus darbo prevencijai, taip racionaliau naudojant Valstybinės darbo inspekcijos išteklius.


Siekiant didinti socialinės paramos prieinamumą, kad informacija visuomenei būtų pateikiama aiškiai ir suprantamai, parama būtų teikiama patogiau ir pasiektų visus asmenis, kuriems ji reikalinga: pateikti informavimo priemonėse susistemintą informaciją apie visas paramos rūšis pagal gyvenimo atvejus.

Ministerija parengė ir ministerijos interneto svetainėje paviešino informaciją apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus. 2021 m. informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus buvo atnaujinta, atsižvelgiant į pasikeitusius socialinių paramos išmokų atskaitos rodiklių dydžius bei įsigaliojusius socialinę paramą ir socialinį draudimą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimus. Skiltis „Socialinė parama: kas man priklauso“ papildyta informacija apie socialines paslaugas pagal atvejus (pvz., įvaikinus vaiką, sulaukus senatvės, slaugant šeimos narį ir kt.), kad gyventojai žinotų, kokios socialinės paslaugos ir kokia pagalba jiems priklauso, bei galėtų jomis pasinaudoti. Parengtas vieningo dizaino reklaminis skydelis ir patalpintas savivaldybių interneto svetainėse. Siekiant kuo plačiau paskleisti informaciją, ministerija vykdė viešinimo kampaniją: interneto svetainė www.kasmanpriklauso.lt visuomenei pristatyta LRT tiesioginėje laidoje „Labas rytas, Lietuva“, reklaminiai skydeliai taip pat buvo publikuoti trijuose didžiausiuose šalies naujienų portaluose „Delfi“, „15min“, „Lrytas“, viešinami ministerijos socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje bei interneto portale www.savaite.lt. Ministerija parengė ir išplatino 6 informacinius pranešimus žiniasklaidai, savivaldybėms, kokia socialine parama gali pasinaudoti gyventojai ir kokia socialinė pagalba tiekiama pagal gyvenimo atvejus. Informaciniai pranešimai buvo paskelbti žiniasklaidos priemonėse, socialiniuose tinkluose, nevyriausybinių organizacijų interneto svetainėse.


Siekiant ilgalaikio nedarbo lygio ir pakartotinai per 12 mėn. nuo neterminuoto į(si)darbinimo įregistruotų bedarbių dalies mažėjimo, peržiūrėti ir naujai nustatyti Užimtumo tarnybos veiklos kryptis, atsižvelgus į darbo ieškančių asmenų ir darbdavių poreikius.

2022-06-30 Užimtumo tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. V-194 patvirtinta Užimtumo tarnybos 2022-2026 m. strategija. Strategijoje numatyti keturi tikslai: Didinti darbo ieškančių asmenų perėjimą į tvarų užimtumą, įgalinant juos tapti savo karjeros šeimininkais; Padėti darbdaviams tvariai apsirūpinti darbo jėga, pritraukiant ir užpildant laisvas darbo vietas kvalifikuotais darbuotojais; Valdyti Užimtumo tarnybos partnerių ekosistemą, sudarant galimybes klientams gauti profesionalią partnerių pagalbą; Tobulinti Užimtumo tarnybos organizacinius gebėjimus ir veiklos efektyvumą. Tarnybos strategijoje pateikiamas strategijos žemėlapis, nubrėžiantis 10 strateginių uždavinių, skirtų iškeltiems strateginiams tikslams įgyvendinti, jų tarpusavio sąsajas ir priežastinius ryšius, pagrindines strategines iniciatyvas šiems strateginiams uždaviniams įgyvendinti ir pagrindinius veiklos rodiklius. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčio rodikliai


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Šiaulių rajono savivaldybės administracija

Vadovaujantis Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“, Šiaulių r. savivaldybė 2021-10-28 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį ir savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą, esantį Strazdų k.3, Gruzdžių sen., Šiaulių r. sav. (pastatai: unikalūs Nr. 9198-3019-4019; 9198-3019-4028; 9198-3019-4040; 9198-3019-4051; 9198-3019-4062; 9198-3019-4073; 9198-3019-4030; kiti inžineriniai statiniai: unikalūs Nr. 9198- 3019-4084; 4400-1657-9912; 4400-1657-9926; 4400- 1657-9952; 4400- 1657-9996; 2021-10-28 Valstybės nekilnojamojo turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo patikėjimo teise perdavimo ir priėmimo aktas Nr. 21-A6-1-90).


Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklos pažangą, tvirtinant metinius inspekcijos veiklos planus, užtikrinti, kad remiantis darbuotojų saugos ir sveikatos nelegalaus darbo kontrolės vertinimo ir rezultatyvumo rodikliais būtų vertinama ir planuojama veikla.

Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) 2020 m. veiklą ministerija vertino remdamasi nustatytų nelegalaus darbo kontrolės, darbuotojų saugos ir sveikatos rodiklių (pateikiamų VDI veiklos plano vykdymo ataskaitoje), pasiekimu. Pagrindiniai VDI veiklos rodikliai, lyginant su 2020 m. veiklos plane nustatytomis siektinomis reikšmėmis, pasiekti: patikrinimai, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė – 4,1 tūkst. (planuota 4 tūkst.), patikrinimai, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra – 786 (planuota – 500), nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 38,8 proc. (planuota – 35 proc.), nelegalaus darbo kontrolės efektyvumas – 97,4 proc. (planas – 95 proc.), nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 38,1 proc. (planas – 30 proc.).Įvertinus šių rodiklių pasiekimą bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje ir kt. planuojama VDI veikla ir nustatomi siektini rodikliai 2021 m. VDI veiklos plane (nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 36 proc., efektyvumas – 95 proc., pakankamumas – 31 proc. ir kt.). Dalį pagrindinių su nelegaliu darbu susijusių stebėsenos rodiklių ministerija įtraukia rengdama strateginius dokumentus ir numato didėjančias jų siektinas reikšmes: 2021–2023 m. strateginiame veiklos plane suplanuotos nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektinos reikšmės atitinkamai 36, 36, 37 proc.; nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo reikšmės – atitinkamai 95, 95, 97 proc.; 2021–2030 m. Įtraukios darbo rinkos plėtros programos projekte numatyta priemonių kryptis „Tobulinti kovos su nelegaliu ir nedeklaruotu darbu priemones“, kurios rodiklis – nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (siektina reikšmė 2030 m. – 42 proc.).


Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti papildomas priemones, kad tvirtinant ir registruojant teritorijų planavimo dokumentus būtų laikomasi nustatytų terminų.

Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Teritorijų planavimo įstatymo 27 str., nustatant, kad detalusis planas patvirtinamas ar atsisakoma jį tvirtinti per 10 darbo dienų nuo teritorijų planavimo valstybinę priežiūrą atliekančios institucijos pateikto kompleksinio teritorijų planavimo dokumento patikrinimo akto gavimo dienos. Nuo 2021-01-01 įsigalioja Teritorijų planavimo įstatymo 39 straipsnio 3 dalies pakeitimas numatantis, kad TPDRIS parengti teritorijų planavimo dokumentai automatiškai registruojami TPDR.


Siekiant ilgalaikio nedarbo lygio ir pakartotinai per 12 mėn. nuo neterminuoto į(si)darbinimo įregistruotų bedarbių dalies mažėjimo, nustatyti optimalius Užimtumo tarnybos, klientų aptarnavimo departamentų ir skyrių veiklos vertinimo rodiklius, kurie parodytų jų veiklos indėlį didinant užimtumą.

Užimtumo tarnyba prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

2022 -05-19 priimtas Užimtumo įstatymo Nr. XII -2470 1, 12, 16, 20, 22, 24, 28, 29, 30, 31, 36, 37, 38, 391, 40, 44, 46, 47, 48, 48(1) straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 39(2), 39(3) ir 48(2) straipsniais įstatymas Nr. XIV-1106 . Įstatymu pakeistos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės. Nustatytos įsidarbinimą ribojančios aplinkybės, kurioms esant asmeniui gali būti suteikiamas darbo rinkai besirengiančio asmens statusas. Numatyta galimybė šiems asmenims  teikti konsultavimo dėl pasirengimo dirbti paslaugas, dalyvauti savivaldybių patvirtintose užimtumo didinimo programose, siekiant pašalinti įsidarbinimą ribojančias aplinkybes. 2022-07-01 Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-453  patvirtintas Darbo rinkos paslaugų teikimo tvarkos aprašas, kuriuo patikslinamos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės ir statuso suteikimo darbo rinkai besirengiantiems asmenims bei jo panaikinimo aplinkybės bei kt. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.


Siekiant didinti paslaugų prieinamumą ir darbo ieškančių asmenų ir darbdavių pasitenkinimo Užimtumo tarnybos paslaugomis lygį: 1. Planuoti ir organizuoti mokymus apie naujus darbo metodus ir klientų motyvacijos didinimą užtikrinant, kad visi konsultantai kasmet juose dalyvautų.2. Sukurti konsultantų darbo krūvių matavimo sistemą.3. Nustatyti, kurie paslaugų teikimo kanalai yra tinkamiausi pasiekti skirtingas klientų grupes.

Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 -09-30 įsakymu Nr. V-306 patvirtinta Darbo rinkos paslaugų teikimo darbdaviams metodika, kuri nustato tarnybos tikslus ir uždavinius bei paslaugų darbdaviams standartus, kuriais siekiama kokybiškai teikti darbo rinkos paslaugas darbdaviams. Patvirtintas tarnybos darbuotojų mokymų sąrašas ir įdiegta mokymų platformos informacinė sistema. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.


Siekiant per metus užimtais tapusių bedarbių ir ilgalaikių bedarbių lygių didėjimo:1. Atlikti įsidarbinimo galimybių vertinimą visiems darbo ieškantiems asmenims.2. Planuoti paslaugas darbo ieškantiems asmenims atsižvelgiant į individualius įsidarbinimo galimybių vertinimo rezultatus.3. Atlikti individualaus užimtumo veiklos plane numatytų paslaugų pažangos vertinimą kiekvieno asmens vizito metu.4. Atlikti visų savarankiškos darbo paieškos rezultatų vertinimą.

Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-07-04 įsakymu Nr. V-196  patvirtintas Darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams tvarkos aprašas, kuriame reglamentuotas individualios užimtumo veiklos planavimo paslaugos teikimas Užimtumo tarnyboje registruotiems asmenims. Numatytas individualaus užimtumo veiklos plano  sudarymas; suplanuotų paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių, nurodytų Užimtumo įstatymo 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose, įgyvendinimo vertinimas, pažangos vertinimas, keitimas ar tikslinimas.


Siekiant įsigyti asmenims su negalia pritaikytas viešojo transporto priemones ar susisiekimo paslaugas, užtikrinti, kad teisės aktuose būtų įtvirtinti transporto prieinamumo asmenims su negalia kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės.

2021 m. gruodžio 27 d. suinteresuotiems asmenims pateiktas derinti Transporto veiklos pagrindų įstatymo pakeitimo projektas Dėl Transporto veiklos pagrindų įstatymo projekto derinimo (lrs.lt). Planuojama, kad įstatymas įsigalios 2022 m. lapkričio 1 d. ir naujai įsigyjamos viešojo transporto priemonės turės atitikti Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir kitiems riboto judumo asmenims kriterijus, kuriuos susisiekimo ministro įsakymu planuojama patvirtinti 2022 m. I ketvirtį.


Siekiant  didinti paraiškų vertinimo pagrįstumą, gerinti projektų vykdytojų atsiskaitymo už panaudotas lėšas kokybę ir mažinti fondo administracinę naštą, atliekant pateiktos informacijos vertinimus, fondui rekomenduojame patikslinti Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisykles, t. y. numatyti:•aplinkybes, kurioms esant, fondui teikiamose paraiškose (sąmatose) nėra privalomas vyr. buhalterio (vyr. finansininko) parašas;•nuostatas dėl paraiškų vertinimo ir atrankos procesuose priimamų sprendimų pagrįstumo (argumentavimo);•nuostatas, įpareigojančias projektų vykdytojus, atsiskaitant už projektų įgyvendinimą, teikiamuose dokumentuose išlaidas priskirti ne tik atitinkamai sąmatos eilutei, bet ir nurodyti aiškią jų sąsają tarpusavyje ir konkretų priskyrimą Lietuvos žydų religiniams, kultūros, sveikatos apsaugos, sporto, švietimo ar mokslo projektų tikslams.

Viešoji įstaiga "Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas"

Vienintelio dalininko 2020-09-14 sprendimu Nr. 1/2020-09-14 patvirtintos naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklės. Taisyklėse numatytos aplinkybės, kurioms esant fondui teikiamose paraiškose (sąmatose) nėra privalomas vyr. buhalterio (vyr. finansininko) parašas. Taisyklės papildytos nuostatomis, kad fondo valdyba atlieka Atrankos komiteto išvadų vertinimą, kai yra surenkamas minimalus 10 balų skaičius (anksčiau nebuvo aptarta, kokį minimalų bendrą balų skaičių turi surinkti paraiška, kad galėtų būti siūloma skirti finansavimą), taip pat nustatyta, kad balų įtaka valdybos sprendimams yra netiesioginė, nes komitetas yra patariamasis organas, į kurio pasiūlymus valdyba gali ir neatsižvelgti (anksčiau nebuvo aptarta surinktų balų įtaka bendram sprendimui).  Vienintelio dalininko 2021-08-31 sprendimu Nr. 1/2021-08-31 patvirtintose naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklėse nustatyta, kad fondo valdyba argumentus dėl galutinio sprendimo, susijusio su finansavimo skyrimu teikia tais atvejais, kai projektą finansuoti nesiūloma. Įvertinę dėl paraiškų vertinimo ir atrankos procesuose priimamų sprendimų pagrįstumo (argumentavimo) įgyvendintų priemonių poveikį nustatėme, kad visais atvejais, kai nuspręsta neskirti finansavimo projektams arba nuspręsta skirti mažesnę sumą, nei prašė pareiškėjas, buvo pateikti sprendimų argumentai, todėl šią rekomendacijos priemonę laikome įgyvendinta.Vienintelio dalininko 2021-01-25 sprendimu Nr. 1/2021-01-25 patvirtintas Projektų ataskaitų teikimo vadovas, kuriame sustiprinti reikalavimai projektų vykdytojų pateikiamai informacijai atsiskaitant už panaudotas lėšas – kartu su bendraisiais reikalavimais veiklos rezultatams ir finansinėms ataskaitoms nustatyti ir bendrieji reikalavimai projekto išlaidų atitikčiai, pateiktas pavyzdinis pagrindžiančių dokumentų sąrašas pagal išlaidų rūšis. Vienintelio dalininko 2021-08-31 sprendimu Nr. 1/2021-08-31 patvirtintose naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklėse taip pat nustatytas reikalavimas, atsiskaitant už skirtas lėšas, vadovautis Projektų ataskaitų teikimo vadovu. Atsižvelgiant į tai, kad patvirtintame Projektų ataskaitų teikimo vadove, kuris yra neatsiejama sutarčių su projektų vykdytojais dalis, numatyti reikalavimai projektų vykdytojams, atsiskaitant už įgyvendinamų projektų veiklas, pateikti išlaidų sąsajas su projekto tikslais pagrindžiančius dokumentus, tačiau audito metu nustačius, kad 2 iš 5 patikrintų projektų vykdytojai šių dokumentų nepateikė, o fondas neužtikrino jų gavimo, laikome rekomendaciją iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


1. Užtikrinti, kad gamintojai ir importuotojai vykdytų jiems pavestą prievolę tvarkyti vidaus rinkai patiektų gaminių ir pakuočių atliekas, o netinkamai sutvarkę atliekas sumokėtų mokestį už aplinkos teršimą:  • įdiegti papildomas priemones, kad visi, į vidaus rinką tiekiantys gaminius ir pakuotes, privalomai registruotųsi Gamintojų ir importuotojų sąvade ir deklaruotų rinkai patiektus gaminius ir pakuotes;  • periodiškai peržiūrėti, patikslinti ir atnaujinti Gamintojų ir importuotojų sąvado duomenis; • numatyti prievolę gamintojams ir importuotojams finansuoti pakuočių atliekų, patenkančių į mišrių komunalinių atliekų srautą, sutvarkymą; • numatyti priemones, užtikrinančias, kad elektros ir elektroninės įrangos gamintojai ir importuotojai finansuotų elektros ir elektroninės įrangos atliekų surinkimą ir sutvarkymą; • numatyti prievolę padangų gamintojams ir importuotojams finansuoti didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių eksploatavimą; • nustatyti, kurie gamintojai ir importuotojai buvo atleisti nuo mokesčio už aplinkos teršimą, ir užtikrinti, kad mokestis būtų sumokėtas; •sukurti skaidrią ir objektyvią gamintojų ir importuotojų atrankos sistemą, kuri užtikrintų, kad patikrinimams būtų atrinkti rizikingiausi gamintojai ir importuotojai;•nustatyti bendrus principus ir metodus, kuriais vadovaudamiesi visi regionų aplinkos apsaugos departamentai atliktų gamintojų ir importuotojų patikrinimus bei vienodai vertintų gamintojų ir importuotojų veiksmus.

Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistas ir papildytas Atliekų tvarkymo įstatymas, įgyvendintos priemonės, kad gamintojai ir importuotojai vykdytų jiems pavestą prievolę tvarkyti vidaus rinkai patiektų gaminių ir pakuočių atliekas, pradėjo veikti Vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų informacinė sistema (GPAIS), atlikta Lietuvos atliekų prevencijos ir tvarkymo sistemos (atliekų prevencijos ir tvarkymo tikslų, uždavinių ir priemonių, kurias turi įgyvendinti valstybės institucijos, savivaldybės, gamintojai ir importuotojai, atliekų tvarkytojai) analizė, parengtas Valstybinis atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021-2027 m. planas.


Numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias, kad duomenys Valstybės turto informacinėje paieškos sistemoje (VTIPS) būtų išsamūs ir nuolat atnaujinami.

Įgyvendinus Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuotą projektą „Valstybės nekilnojamojo turto centralizuoto valdymo tobulinimas“, Valstybės turto informacinėje paieškos sistemoje (VTIPS) sukurtos priemonės, leidžiančios, subjektams, teikiantiems duomenis į VTIPS (VTIPS duomenų teikėjams), užtikrinti suvedamų duomenų į šią sistemą išsamumą bei nuolatinį atnaujinimą. VTIPS sukurtos naujos ataskaitos, leidžiančios VTIPS duomenų teikėjams pasitikrinti, ar į šią sistemą suvesti duomenys yra teisingi. VTIPS identifikavus koreguotinų duomenų atvejus, juos galima koreguoti ir pakartotinai pateikti į VTIPS. Duomenis sistemoje galima koreguoti pagal poreikį (tiek kartų, kiek reikia), iki duomenų apie valstybės turtą pateikimo laikotarpio pabaigos.


Siekiant didinti kontrolės poveikį ir išvengti galimų korupcijos atvejų ir privačių interesų konfliktų, atnaujinti rizikos vertinimo sistemą ir patikrinimus vykdyti rizikingiausiuose ūkio subjektuose.

Siekiant didinti kontrolės poveikį ir išvengti galimų korupcijos atvejų, Valstybinė darbo inspekcija  atnaujino  Ūkio subjektų darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo rizikingumo vertinimo algoritmų ir kriterijų aprašą (Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2023 m. gruodžio 22 d. įsakymas Nr. EV-222). Inspekcija,  inspekcinei veiklai, įskaitant ir ūkio subjektų rizikingumo vertinimą, reikiamus duomenis, gauna iš  Valstybės duomenų agentūros  Duomenų ežero ( reikiamus duomenis apie atskiras įmones, įstaigas ir organizacijas, įskaitant ir jų rizikingumo vertinimui).  VDI  per šią agentūrą turi galimybę gauti duomenis iš Valstybinės mokesčių inspekcijos  informacinės sistemos į savo informacinę sistemą (duomenų mainai sistema-sistema). Kitus papildomus duomenis, reikalingus ūkio subjektų rizikingumui įvertinti, Inspekcija gaus pagal šiuo metu rengiamas sutartis su Sodra ir Informatikos ir ryšių departamentu.   Rekomendaciją laikome įgyvendinta ir jos  stebėseną baigiame. Atnaujintos rizikos vertinimo sistemos veiksmingumą ir su tuo susijusias galimas rizikas stebėsime atlikdami socialinės srities strateginį tyrimą.


Panaudos sutartis patikslinti taip, kad jos atitiktų teisės aktų reikalavimus.

Tauragės rajono savivaldybės administracija

Audito metu nustatyta, kad Tauragės r. savivaldybė administracinės paskirties objektą (patalpos Bažnyčių g. 20-4, Tauragėje, unikalus Nr. 7796-8000-2010:0004, 94,78 kv. m), gautą žemės ūkio funkcijų įgyvendinimui, panaudos pagrindais, nesuderinus su Vyriausybės įgaliota institucija, perdavė nevyriausybinei organizacijai (ūkininkų sąjungai), nevykdančiai savivaldybės funkcijų ir politinei partijai. 2022-07-01 Nekilnojamojo turto registro duomenimis, panaudos sutartys nutrauktos ir išregistruotos iš Nekilnojamojo turto registro.


Atsižvelgiant į tai, kad ministerijos veiklos rezultatų vertinimo kriterijų skaičius turėtų būti ne didesnis nei gerai suformuluotų pagrindinių kriterijų rinkinys, optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiuose veiklos planuose.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos rekomendacijos įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto Strateginio valdymo įstatymo Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta nauja redakcija) nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija). Atsižvelgdami į tai, kad vykdant strateginio valdymo reformą reikšmingai pakeista visa strateginio valdymo sistema, Strateginio valdymo įstatymą įgyvendinantys teisės aktai nuolat keičiami ir tobulinami, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Siekiant teisingos nematerialiojo turto apskaitos, vidaus teisės aktuose nustatyti papildomas kontrolės priemones ir darbo procedūras, susijusias su nebaigtų projektų kūrimo ir vystymo, paruošimo ir perdavimo naudoti veikloje specifika.

Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos


Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija


Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija


Siekiant stiprinti vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, nustatyti uosto žemės naudojimo kontrolės procedūrų tvarką, kurioje būtų numatyta patikrinimų periodiškumas ir atranka, jų procedūros, atsakingi asmenys ir kt.

Akcinė bendrovė Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija

Siekiant stiprinti vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, nustatyti uosto žemės naudojimo kontrolės procedūrų tvarką, Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtintos kontrolės procedūros, kontrolės objektų ir atsakingų įmonės darbuotojų sąrašas, ataskaitos apie atliktą kontrolę, forma.


Siekiant užtikrinti, kad uosto teritorijoje vykdytų veiklą tik tie uosto žemės nuomininkai, kurie rezultatyviai prisidėtų prie uostui keliamų veiklos tikslų pasiekimo, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, numatant, kad nuomininkai turi pateikti Uosto direkcijai duomenis bei pagrindžiančius dokumentus sutikimui dėl nuomininkų nekilnojamojo turto perleidimo ir žemės nuomos teisės suteikimo gauti; kad prieš išduodant sutikimą būtų atliekami vertinimai dėl naujo nuomininko veiklos ir kad sutikimai būtų išduodami tik tada, kai nauji nuomininkai atitinka nustatytus reikalavimus.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Siekiant užtikrinti, kad uosto teritorijoje vykdytų veiklą tik tie uosto žemės nuomininkai, kurie rezultatyviai prisidėtų prie uostui keliamų veiklos tikslų pasiekimo, pakeistos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklės, nustatant sutikimų dėl nuomininko nekilnojamojo turto ir žemės nuomos teisės perleidimo tretiesiems asmenims išdavimo tvarką ir įpareigojant uosto naudotojus  pateikti akcinei bendrovei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai visą su naudojamame uosto žemės plote esančio nekilnojamojo turto perleidimo sandoriu susijusią informaciją.


Siekiant užtikrinti, kad statybos leidimas būtų išduotas teisėtai, nustatyti priemones, padedančias statinio projektą vertinantiems subjektams tiksliau įvertinti planuojamą statyti statinį ir statinio projektui turinčius pritarti subjektus.

Priėmus Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1  straipsniais įstatymą 2021-05-20 Nr. XIV-340, patikslintas statybos leidimo išdavimo procesas.


Siekiant, kad pavojingosios atliekos būtų sutvarkytos saugiai, nekeliant pavojaus visuomenės sveikatai ir aplinkai stiprinti atliekų turėtojų kontrolę, kad nebūtų galimybės pavojingąsias atliekas tvarkyti kaip nepavojingąsias.

AAD direktoriaus įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas. Siekiant užtikrinti prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę, apraše  šių atliekų tvarkymo objektams nustatytas aukščiausias keliamos rizikos aplinkai vertinimo balas. Sukurta Vieninga pavojingųjų atliekų identifikavimo metodika, kurios tikslas  – teisingai vertinti ir taikyti nacionalinius ir ES teisės aktus, siekiant užtikrinti tinkamą pavojingųjų atliekų identifikavimą ir klasifikavimą, kad šios atliekos būtų saugiai ir efektyviai surenkamos bei tvarkomos. Su šia metodika galima susipažinti Aplinkos ministerijos interneto svetainėje: https://am.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/atliekos/pavojingosios-atliekos.


Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - mažinti skaičių funkcijų, nesusijusių su valstybės (Vyriausybės) politikos formavimu.

Mažinant su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičių, pakeistas kompensacinio atlyginimo paskirstymo mechanizmas ir kompensacinio atlyginimo skirstymas iš Kultūros ministerijos perduotas Lietuvos kultūros tarybai.Valstybės įmonė „Lietuvos paminklai“ pertvarkyta (ministro 2020-01-21 įsakymu Nr. ĮV-33) į biudžetinę įstaigą Kultūros infrastruktūros centrą, kuri įgyvendins paveldotvarkos programas ir įstaigų infrastruktūros (nekilnojamojo turto ir kultūros veiklų organizavimui reikiamos įrangos) modernizavimo programas.Lietuvos nacionaliniam kultūros centrui pavesta (2020-06-30 įsakymu Nr. ĮV-817) vykdyti funkcijas dėl asmenų, vykstančių į užsienio lietuvių organizacijas ar bendruomenes vykdyti kultūrinę veiklą, rėmimo. Valstybės vardu paskolintų lėšų, skirtų kultūros ir meno veikloms įgyvendinti, skirstymo funkciją ministerija pavedė (2020-05-25 įsakymu Nr. ĮV-644) Lietuvos kultūros tarybai ir Lietuvos kino centrui.Parengtas ir Vyriausybei pateiktas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo atsisakoma dalies su salių nuomos išlaidų kompensavimu susijusių funkcijų vykdymo ministerijoje: salių nuomos išlaidų kompensavimo visoms savivaldybių įstaigoms, privatiems juridiniams asmenims funkciją planuojama perduoti Lietuvos kultūros tarybai, kuri tai organizuotų konkurso būdu. Tačiau ministerija tebevykdo su politikos formavimu nesusijusias funkcijas: biudžeto lėšų skyrimą įvairių projektų vykdymui (pvz., profesionaliojo scenos meno viešosioms įstaigoms ir kt.). Ministerijos teigimu, su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičiaus mažinimą apsunkina tai, kad kultūros ministro valdymo srityje nėra institucijos ar įstaigos, kuriai visa apimtimi būtų galima perduoti lėšų ir (ar) projektų administravimą. Atsižvelgiant į tai, kad kitų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, perdavimo ar mažinimo klausimas nėra įtrauktas į Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, patvirtintą 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, ir tolimesni sprendimai dėl funkcijų mažinimo neplanuojami, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Lietuvos Respublikos energetikos ministerija


Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija


Atlikti kontrolės veiksmus, kad pagal 5 priede pateiktus duomenis, valstybės nekilnojamojo turto valdytojams neatlygintinai naudotis būtų perduoti valstybinės žemės sklypai, kurių reikia pastatams eksploatuoti.

Nacionalinė žemės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos

Nacionalinės žemės tarnybos (NŽT) direktoriaus 2018-02-23 pavedimu Nr.1PAV-75-(1.8 E) pavesta teritorinių skyrių vedėjams iki 2018-03-15 kreiptis į valstybės nekilnojamojo turto valdytojus, nurodytus 2018-01-24 valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-2018-P-60-8-1 5 priede, kad pastarieji NŽT teritoriniam skyriui pagal žemės buvimo vietą pateiktų prašymus perduoti neatlygintinai naudotis valstybinės žemės sklypus, kurių reikia pastatams eksploatuoti. NŽT 2024-01-12 pateiktais duomenimis apie valstybės nekilnojamojo turto valdytojų atliktus veiksmus, iš 129 buvusių nesuformuotų sklypų liko suformuoti 15 sklypų (iš kurių 9 –pradėtos procedūros, iš jų 2 sklypų formavimo procedūros baigtos, tačiau sklypai dar neįregistruoti NTR, 6 – nesuformuoti), o 6 sklypų formuoti nebeaktualu. Nuo 2024-01-01 įsigaliojus Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1311 2 straipsnio pakeitimo įstatymo (2023-06-29 Nr. XIV-2115) pakeitimams, NŽT savivaldybėms perdavė funkcijas dėl miestuose ir miesteliuose savivaldybėms patikėjimo teise perduotos valstybinės žemės, kuri nėra suplanuota valstybės reikmėms, valdymo. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-01-10 nutarimu Nr. 32 NŽT įgaliota savivaldybėms perduoti valdyti patikėjimo teise valstybinės žemės sklypus (jų dalis) ir žemės sklypais nesuformuotos valstybinės žemės plotus. Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Siekiant efektyvesnės smurto prieš vaikus prevencijos, visuomenės švietimo priemones planuoti ir vykdyti atsižvelgiant į atliekamų visuomenės nuomonės bei žiniasklaidos stebėsenos tyrimų rezultatus.

Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija

Įgyvendinant rekomendaciją, Valstybinė vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba ( toliau-Tarnyba) vertina efektyviausias komunikacijos priemones. Kiekvienais metais vykdomas visuomenės nuomonės tyrimas apie Tarnybos veiklą. 2022 m. vykdant tyrimą buvo įtraukti papildomi klausimai apie komunikacijos kampanijų efektyvumą. Tyrimas parodė, kad socialinės kampanijos „Skiriasi pora, bet nė tėvai“ bendra pasiekta auditorija – 54 proc. suaugusių Lietuvos gyventojų, tačiau iš jų tik 7 proc. pastebėjo lauko reklamą. Įvertinus tokios reklamos kaštus ir efektyvumą, planuojant socialines kampanijas 2023 m. lauko reklamos atsisakyta.  Atliekant visuomenės nuomonės tyrimą buvo įtraukti klausimai apie konkrečias smurtines situacijas. Respondentams pateikta 11 konkrečių situacijų ir paprašyta įvertinti, ar jose vaikas patiria smurtą. Tyrimas parodė, kad daugelis žmonių vis dar neatpažįsta smurto. Taip pat tyrimas parodė, kad visuomenės nuomonė kinta, kai viešoje komunikacijoje yra pateikiama daugiau konkrečių pavyzdžių ir prašoma juos įvertinti.  Atsižvelgdama į apklausų rezultatus, Tarnyba visose rengiamose spaudos konferencijose, diskusijose ir kt. stengiasi pateikti kuo daugiau konkrečių pavyzdžių.  Nuo 2022 m. III ketv. periodiškai atliekama Tarnybos komunikacijos žiniasklaidoje analizė, kuri leidžia įvertinsi komunikacijos efektyvumą, aktualiausias temas ir pagal tai planuoti būsimas komunikacines žinutes.2023 m. lapkričio mėn. atliktas  tyrimas, kurio metu siekiama išsiaiškinti, kokią įtaką viešajai nuomonei (vaiko teisių kontekste) daro populiariausi žiniasklaidos naratyvai. Atsižvelgdama į jo rezultatus, Tarnyba planuoja komunikaciją 2024 m.


Patikslinti nuomos sutartį su VšĮ Greitosios pagalbos stotimi dėl komunalinių paslaugų išlaidų apmokėjimo

Vilniaus apskrities priešgaisrinė gelbėjimo valdyba

2018.01.11 Papildomu susitarimu Nr.76-1  patikslinta nuomos sutartis, kur numatytas p. dėl komunalinių paslaugų mokesčio. (76,11 € mokestis įskaičiuotas į nuomos kainą)


RB Rail AS bendrovė kartu su kitais paramos gavėjais turėtų toliau plėtoti bendrą globalaus projekto rizikos valdymo sistemą, kuri apimtų atsakomybę, atskaitomybės grandis ir rizikos mažinimo priemones, kad būtų išvengta tolesnės rizikos projekto tikslams ir ji būtų įtraukta į kasdienę bendrovės veiklą.

Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario 4 d. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario 5 d. raštu Nr. SD(LGI)-392 delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.Atsižvelgiant į tai, projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos principų suvienodinimas iš esmės pasiektas, šiuo metu tęsiamas  darbas su turiniu.Susisiekimo ministerija ir AB "Lietuvos geležinkeliai" joms numatytas priemones susijusias su integruota bendro globalaus projekto rizikos valdymo sistema įgyvendino.


Už ataskaitų teikimą atsakingi paramos gavėjai turi užtikrinti, kad projektų ataskaitose būtų tiksliau aprašytos rizikos mažinimo priemonės, siekiant kad sprendimus priimantys asmenys galėtų analizuoti praneštą riziką ir priimti sprendimus dėl rizikos mažinimo priemonių.

Susisiekimo ministerija ir AB "Lietuvos geležinkeliai" joms numatytas priemones (taikyti vieningą rizikų valdymo sistemą) įgyvendino.Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui.


Atsisakyti įstaigos veiklai nepriskirtų paslaugų teikimo

Viršininko 2017.12.29 įsak.1-344 pripažinta netekusia galios paslaugų teikimo komercinėje veikloje tvarka. Šios veiklos atsisakyta.


Siekiant, kad kuo daugiau vaikų augtų artimai šeimai aplinkoje, numatyti priemones, kurios paskatintų asmenis globoti ar įsivaikinti vyresnius vaikus (10 metų amžiaus ar vyresnius), vaikus su negalia ar turinčius sveikatos problemų, taip pat turinčius brolių ar seserų.

Priimtas Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimo įstatymas, kuriame įtraukta nauja globos forma - nuolatiniai globotojai. Įstatyme numatyta, kad nuolatinis globotojas gali prižiūrėti likusį be tėvų globos vaiką, kuriam įstatymų nustatyta tvarka yra arba turi būti nustatyta nuolatinė globa (rūpyba), su kuriuo jis nėra susijęs giminystės ryšiais ir kuriam būdingas bent vienas iš šių požymių: turi nesėkmingos laikinosios priežiūros, globos (rūpybos) arba įvaikinimo patirties (globėjo nušalinimas, atleidimas, tėvų valdžios ribojimas įtėviams); turi sunkiai išgydomų ir (ar) nepagydomų raidos ir (ar) psichikos sutrikimų, negalių; piktnaudžiauja psichotropinėmis medžiagomis arba turi priklausomybių; turi funkcionavimo sunkumų (neadaptyvus elgesys, socialinis nusišalinimas, prisitaikymo mokykloje sunkumai ir mokyklos nelankymas, polinkis į savižudybę ir pan.); yra vyresnis kaip 10 metų; kartu su juo yra nepilnametis tėvas (motina); kartu su juo yra 2 ir daugiau jo broliai (seserys).  Pakeitimas įsigalios 2024 m. liepos 1 d. Įstatyme taip pat nustatyta, kad jeigu vaikas (-ai) perduotas (-i) prižiūrėti nuolatiniam globotojui, jam mokamo atlygio dydis yra ne mažesnis kaip 2 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžiai per mėnesį už faktiškai prižiūrimą vaiką, o jeigu nuolatinis globotojas prižiūri daugiau kaip vieną vaiką, atlygis jam didinamas už kiekvieną kitą vaiką ne mažiau kaip po 0,75 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžio per mėnesį. Rekomendacijos stebėsena tęsiama kol bus pasiekta pokyčio rodiklio reikšmė.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.

Panevėžio rajono savivaldybės administracija

Teikti pastebėjimai dėl 1-o nekilnojamojo turto objekto. Panevėžio r. savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.


Peržiūrėti ir atnaujinti vidaus kontrolę reglamentuojančius teisės aktus dėl buhalterinės apskaitos funkcijų centralizavimo.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Atsižvelgiant į naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020-01-01, finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Be to, Vyriausybės 2020-07-01 nutarimu Nr. 741 patikslintos Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo nuostatos. Reikšmingų pokyčių dėl vidaus kontrolės funkcijų atsakomybių paskirstymo nėra. Finansų ministerija kasmet atlieka iš viešųjų juridinių asmenų (VJA) gautos informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą analizę, parengia apžvalgą ir pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo VJA tobulinimo. Taip pat 2023 m. įdiegė bendrą informacinę sistemą finansinei apskaitai tvarkyti (FABIS). Iki 2024-12-31 Finansų ministerija planuoja parengti ir pateikti Vyriausybei 2018-05-23 nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ naujos redakcijos projektą, kurio įsigaliojimas leistų sustyguoti vidaus kontrolės procesus ir finansinės apskaitos dokumentų pateikimą apskaitą tvarkančiam asmeniui. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai minėto teisės akto nauja redakcija bus priimta.


(V) EX.36 PD nustatyti konkurenciją ribojantys kvalifikacijos reikalavimai bei pirkimo objektas neskaidytas į dalis.Rekomenduojame CPVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0009 (dėl konku-renciją ribojančių kvalifikacijos rei-kalavimų ir pirkimo neskaidymo į dalis, preliminari klaida projekte yra 116 967,68 Eur);2) priimti sprendimą numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) peržiūrėti projekto Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0009 visus specia-listų (ekspertų) paslaugų pirkimus ir, nustačius neatitikimų, imtis reko-mendacijos 1-3 p. nurodytų veiksmų.

Viešoji įstaiga Centrinė projektų valdymo agentūra

Atsižvelgiant į Europos Komisijos 2024-04-12 raštą Nr. Ares(2024)2694856, rekomendacija laikoma įgyvendinta.


Siekiant sustiprinti ir pagrįsti nacionalinių įstaigų vaidmenį patikslinti nacionalinių, valstybinių ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos reikalavimus ir funkcijas, atitinkančius jų paskirtį.

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

Ministerija informavo, kad šios rekomendacijos įgyvendinimas nurodytu būdu, t. y., atitinkamus santykius reglamentuojant Kultūros politikos pagrindų įstatyme, tampa neaktualus, kadangi  nacionalinių, valstybinių ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos reikalavimų ir funkcijų pagal esamą situaciją jame neplanuojama reglamentuoti.Priimtas naujos redakcijos Profesionaliojo scenos meno įstatymas (2022-12-22 Nr. XIV- 1717), kurio 6 str. nustato profesionaliojo scenos meno įstaigų sistemą ir jų funkcijas.


Užtikrinti, kad veiklos ataskaitose būtų pateikiama Strateginio planavimo metodikoje nurodyta informacija.

Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis. Atsižvelgdami į tai, kad vykdant strateginio valdymo reformą reikšmingai pakeista visa strateginio valdymo sistema, Strateginio valdymo įstatymą įgyvendinantys teisės aktai nuolat keičiami ir tobulinami, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Rokiškio rajono savivaldybės administracija

Rokiškio r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Rokiškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų naudojimo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo patikėtas. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, dalis nustatytų trūkumų pašalinta, pasiekta 95 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė. Atsižvelgiant į tai, kad laukiamas pokytis įvyko iš dalies, rekomendacija laikoma iš dalies įgyvendinta.


Imtis priemonių, kad atsiskaitymas už bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimą taptų veiksmingesnis.

Vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtinta Strateginio valdymo metodika, finansų ministro 2023-07-18 įsakymu Nr. 1K-275 patvirtintos Strateginio valdymo sistemoje naudojamų pažangos ir tęstinės veiklos stebėsenos rodiklių nustatymo ir skaičiavimo gairės, kurios apima ir veiklos efektyvumo stebėsenos rodiklius. Veiklos efektyvumo rodikliu parodoma, kaip efektyviai atliekamos strateginio valdymo sistemos dalyvio funkcijos. Veiklos efektyvumo rodiklis gali padėti įvertinti, kaip efektyviai panaudojami ištekliai sukuriant produktus ar siekiant rezultatų, ir (arba) atskleisti kitą svarbią informaciją apie išteklių, reikalingų funkcijai atlikti, būklę ir savybes. Veiklos efektyvumo rodikliai dažniausiai nustatomi tokioms tęstinės veiklos priemonėms, pagal kurias planuojami ištekliai, reikalingi sklandžiai įstaigos veiklai užtikrinti.


Patikslinti patvirtintas Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkas, t. y. numatyti:● aiškius projektų atrankos vertinimo prioritetus ir kriterijus;● siektinus projektų rezultato kriterijus, kurie tiesiogiai sietųsi su departamento finansuojamų priemonių tikslais;● maksimalią ir minimalią vienos projekto paraiškos finansavimo sumą;● projektų vertinimo galimo apskundimo tvarką; ● reikalavimus projektų vykdytojams patvirtinti savo patikimumą; ● viso projekto vertės administravimo išlaidų dalį.

Tautinių mažumų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės

Tautinių mažumų departamentas, atsižvelgęs į audito metu teiktus pastebėjimus, patvirtino Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkų aprašus (2019-11-06 įsakymas Nr. ĮV-38 ir 2019-11-25 įsakymas Nr. ĮV-45), kuriuose nustatyti aiškūs projektų atrankos vertinimo prioritetai ir kriterijai, įvertinimo balais tvarka, numatyti siektini projektų rezultato kriterijai, kurie tiesiogiai sietųsi su departamento finansuojamų priemonių tikslais, nustatyta maksimali ir minimali vienos projekto paraiškos finansavimo suma ir viso projekto vertės administravimo išlaidų dalis, nustatyti reikalavimai projektų vykdytojams patvirtinti savo patikimumą, užpildant ,,Pareiškėjo patikimumo patvirtinimą“. Galioja projektų vertinimo galimo apskundimo tvarka, tačiau departamento 2022-07-18 pateiktais duomenimis, skundų negauta. Departamentas papildomai įdiegė elektroninę paraiškų ir ataskaitų valdymo sistemą EPAVS (hppts: https://paraiskos.pantera.dev/).


Siekiant užtikrinti, kad Valstybinio socialinio draudimo fondą administruojančių įstaigų veikloje naudojamas turtas būtų apsaugotas nuo sukčiavimo, iššvaistymo, pasisavinimo, neteisėto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ar kitų neteisėtų veikų, o metiniuose fondo ataskaitų rinkiniuose būtų pateikta patikima ir teisinga informacija, rekomenduojame šio fondo valdybai tobulinti turto valdymo ir inventorizacijos procesus įstaigose, t. y. papildomai reglamentuoti turto valdymo ir inventorizacijos atlikimo procedūras.

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos


Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija


Siekiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija

Siekiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), patvirtintas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos rizikos valdymo planas 2023 metams (2023-05-12 Nr. OVS2-1), parengti Rizikos valdymo proceso ir RRF rodiklių pasiekimo stebėsenos ir atsiskaitymo EK proceso aprašai ir schemos, kuriuose numatyti procesų veiksmai, atlikimo terminai ir atsakomybės. Ministerijoje reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti ir pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė.


Siekiant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos tikslo – reikšmingai sumažinti išmetamą šilumos efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, nuosekliai atsisakant taršiausių kelių transporto priemonių ir padidinant atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) dalį transporto sektoriuje, ir kad 29 rodiklis „Įsteigtas ir pradėjęs veikti Darnaus judumo fondas, skirtas alternatyviųjų degalų ir transporto priemonių infrastruktūros plėtrai finansuoti“ atitiktų ES Tarybos sprendime numatytą įsipareigojimą, įveiklinti Darnaus judumo fondą, ir nustatyti, kokį rezultatą ir iki kada jis turi pasiekti.

Susisiekimo ministro 2023-03-14 įsakymu Nr. 3-113 patvirtintas naujos redakcijos 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Susisiekimo ministerijos susisiekimo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 10-001-06-01-01 „Skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą transporto sektoriuje“ aprašas (2022-05-30 susisiekimo ministro įsakymas Nr. 3-277), kuriame yra įtvirtinti, su Darnaus judumo fondo apimtyje įgyvendinama netaršių vidaus vandenų transporto priemonių įsigijimo skatinimo  veikla susiję, siekiami rodikliai „Įsigyta barža“ (2024 m. I ketv.), „Įsigytas elektrinis kranas“ (2024 m. IV ketv.) ir „Įsigytas elektra varomas laivas stūmikas“ (2025 m. III ketv.).


Darbo krūvio sandaros nustatymo reikalavimus reglamentuoti viename teisės akte ir nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijus pagal nustatytą veiklų sąrašą.

Kauno rajono Ilgakiemio mokykla-darželis

Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Kauno r. Ilgakiemio mokyklos-darželio direktoriaus 2020-09-01 įsakymu Nr. V-34 patikslintas darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų sąrašas ir valandų veikloms mokyklos bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.


Siekiant priimti tinkamai pasirengusius aukštojo mokslo studijoms asmenis, nepriklausomai nuo finansavimo pobūdžio:-stojantiesiems į pirmos pakopos ir vientisųjų studijų valstybės nefinansuojamas vietas nustatyti vienodus minimalius reikalavimus, ne mažesnius nei stojantiems į valstybės finansuojamas vietas kolegijose ir universitetuose, ir užtikrinti jų laikymąsi;-nustatyti asmenų, įgijusių vidurinį išsilavinimą užsienyje, mokomųjų dalykų atitikmenų Lietuvos bendrojo ugdymo mokomiesiems dalykams nustatymo procedūras į valstybės nefinansuojamas vietas.


Siekiant užtikrinti lygias galimybes mokiniams gauti vienodai kokybiškas paslaugas:•apibrėžti mokykloje dirbančio karjeros specialisto kvalifikacinius reikalavimus, kompetencijas, funkcijas ir profesinės veiklos sritis;•sukurti profesinio orientavimo paslaugas teikiančių asmenų kvalifikacijos tobulinimo sistemą, kuri užtikrintų visų šias paslaugas teikiančių specialistų nuolatinį kompetencijų tobulinimą.

Nuo 2018-01-01 įsigaliojo Švietimo įstatymo Nr. 1-1489 2 ir 18 str. pataisos, kuriomis sudarytas teisinis pagrindas karjeros specialisto etato įvedimui bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo įstaigose. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1561 atnaujintas Pareigybių, kurias atliekant darbas yra laikomas pedagoginiu, sąrašas ir jame įteisinta karjeros specialisto pareigybė, patvirtinti reikalavimai karjeros specialistams https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/21926e50c45d11ec8d9390588bf2de65 Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas. Švietimo, mokslo ir sporto ministrės 2022-08-31 įsakymu Nr. V-1334 patvirtintos karjeros specialistų funkcijų ir profesinio orientavimo paslaugų teikimo švietimo įstaigose rekomendacijos.


Siekiant Susisiekimo ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Susisiekimo ministerijoje reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti ir pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Susisiekimo ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė. Siekiant Susisiekimo ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), ministerijos kanclerio 2023-01-13 potvarkiu Nr. 4-3 „Dėl 2021 m. sausio 15 d. potvarkio Nr. 4-1 „Dėl Transporto, informacinės visuomenės plėtros ir elektroninių ryšių sektorių projektų, finansuojamų Europos Sąjungos fondų investicijų ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšomis, įgyvendinimo stebėsenos komisijos sudarymo ir jos darbo reglamento tvirtinimo“ pakeitimo“ papildytos stebėsenos komisijos darbo reglamento nuostatos, numatant rodiklių pasiekimo rezultatų, susijusių rizikų ir kitų aktualių klausimų aptarimui stebėsenos komiteto posėdžius rengti kiekvieną ketvirtį.


Siekiant ugdyti mokinių karjeros kompetencijas, sudaryti sąlygas visiems mokiniams gauti ugdymo karjerai, profesinio informavimo ir konsultavimo paslaugas.

Siekiant sudaryti sąlygas visiems mokiniams gauti ugdymo karjerai, profesinio informavimo ir konsultavimo paslaugas,  Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2022 08 24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, nustatantis profesinio orientavimo teikimo koordinavimo, karjeros specialistų paskirstymo bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir kitose švietimo įstaigose tvarką, patvirtinti profesinio orientavimo paslaugų planai.Ministro įsakymu  paskirtas finansavimas projektui, kurio lėšomis finansuojami karjeros specialistai. ESFA, kuri įgyvendina finansavimo projektą, su savivaldybėmis ir mokyklomis sudaro partnerystės sutartis.  Ministerija vykdo projektą „Kokybiškų karjeros paslaugų teikimas realioje ir virtualioje aplinkoje“, kurio metu planuojama steigti regioninius karjeros centrus (RKC) skirtingose savivaldybėse, vyksta RKC modelio kūrimo etapas. Sukūrus modelį bus apibrėžta, kaip ir kokiuose miestuose steigti RKC ir kokios paslaugos juose bus teikiamos. Pradėtas ugdymo karjerai virtualios aplinkos turinio ir priemonių kūrimo etapas, pasiūlytos internetinės svetainės mukis.lt turinio, priemonių ir puslapio dizaino atnaujinimo alternatyvos, šioje svetainėje bus atnaujintas turinys mokytojams, mokiniams bei karjeros specialistams.


Siekiant rezultatyvesnės neformaliojo vaikų švietimo plėtros, įdiegti finansavimo mechanizmą, kuris didintų šio švietimo paklausą ir prieinamumą.

2015 m. neformaliojo vaikų švietimo prieinamumui ir plėtrai spalio – gruodžio mėnesiais skirta 3,24 mln. eurų.2015 m. rugpjūčio 10 d. Švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-883 patvirtintas Neformaliojo vaikų švietimo lėšų skyrimo ir panaudojimo tvarkos aprašas. Įdiegus šį finansavimo mechanizmą, šalyje atsirado 2235 naujos neformaliojo vaikų švietimo programos, kurias įgyvendino 955 teikėjai. Programose dalyvavo per 58 000 mokinių, t. y. dalyvaujančiųjų apimtis padidėjo 17 procentų. Visi vaikai, programos ir jas įgyvendinantys švietimo teikėjai suregistruoti švietimo registruose.


Parengti rekomendacijas dėl neformaliojo mokinių švietimo įstaigų išorinio veiklos vertinimo.

Parengtos rekomendacijos savivaldybėms dėl neformaliojo vaikų švietimo  teikėjų veiklos kokybės išorinio vertinimo. Rekomendacijas galima rasti tinklalapyje http://duomenys.ugdome.lt/?/mm/nef/med=104/463.


Parengti panaudos sutartis su Lietuvos dailės muziejumi ir AB „Lietuvos dujos“.

Vilniaus universitetas, siekdamas įgyvendinti rekomendaciją ir išspręsti turto naudojimo Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatyme nenumatytais pagrindais problemas, pagal pasaugos sutartį iš AB "Lietuvos dujos" gautą dujų apskaitos sistemą perdavimo-priėmimo aktu 2018 m. grąžino tiekėjui.Spręsdamas problemą dėl Lietuvos dailės muziejui perduotų meno vertybių (paveikslų), Vilniaus universitetas sutarė kartu su muziejumi atlikti tyrimą siekiant išsiaiškinti vertybių teisinę priklausomybę. Tyrimo pagrindas – 1947-05-26 aktas, kuriuo Vilniaus universitetas perdavė vertybes Lietuvos dailės muziejui laikinam naudojimui „depozito teisėmis“. Atlikus tyrimą bus priimtas sprendimas dėl sutarties sudarymo ar vertybių grąžinimo. Tyrimą planuojama pradėti tik pasibaigus karantinui. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacija ilgą laiką neįgyvendinta, o tolimesnis jos įgyvendinimo laikotarpis neapibrėžtas, rekomendacijos įgyvendinimo stebėseną baigiame


Universitetui rekomenduojama pasaugos sutartis performinti į panaudos.

Pasaugos sutartys nutrauktos, vietoj jų sudarant panaudos sutartis arba turtą nurašant.


Siekiant valdyti išsamią informaciją apie studijų paskolų poveikį aukštojo mokslo prieinamumui, stebėseną vykdyti sistemingai ir išsamiai, priimti įrodymais grįstus sprendimus, nustatyti stebėsenos rodiklius, susijusius su studijų paskolomis, ir užtikrinti stebėsenos vykdymą.

Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. kovo 1 d. įsakymu Nr. V-204 „Dėl Valstybinės studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės (socialinės, kultūrinės) plėtros 2013-2020 metų plėtros programos 2016-2018 metų veiksmų plano patvirtinimo“ priimate Valstybinės studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės (socialinės, kultūrinės) plėtros 2013-2020 metų plėtros programos 2016-2018 metų veiksmų plane (toliau Planas) be kitų vertinimo kriterijų nustatyti ir du, su valstybės remiamų paskolų išdavimu susiję, vertinimo kriterijai – „P-1-1-2. Paraiškų, atitinkančių Aprašo nuostatas, ir paskolų, suteiktų per Valstybinį studijų fondą, santykis (procentais)“ ir „P-1-13. Studentų dalis, kuriems studijų metu apmokamos valstybės remiamų paskolų studijų kainai sumokėti palūkanos, lyginant su visų šias paskolas gavusių studentų skaičiumi (procentas). Vykdant LR valstybės kontrolės atlikto valstybinio audito ataskaitos „Studijų paskolų sistema“ rekomendacijų įgyvendinimo plano 1 rekomendaciją, pridedamoje valstybės išlaidų studijų paskoloms didėjimo rizikos analizėje taip pat pateikiama Plane nustatytų, su valstybės remiamų paskolų išdavimu susijusių, vertinimo kriterijų analizė.Išanalizavus valstybės remiamų paskolų stebėsenos rodiklius ir statistinius duomenis bei atliktus aukštojo mokslo studijų būklės analizes ir atsižvelgiant į suinteresuotų šalių pateiktus pasiūlymus, parengtas, suderintas ir LR Vyriausybei pateiktas LR Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009 m. gegužės 27 d. nutarimo Nr. 480 „Dėl Valstybė paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. rugsėjo 10 d. nutarimu Nr. 956 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009 m. gegužės 27 d. nutarimo Nr. 480 „Dėl Valstybė paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ priimtais Valstybės paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo pakeitimais galima susipažinti Teisės aktų registre.


Ugdymo įstaigų aplinką pritaikyti prie judėjimo ir kitą negalią turinčių vaikų poreikių.

Ugdymo įstaigų aplinką pritaikyti prie judėjimo ir kitą negalią turinčių vaikų poreikių siekiama įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą priemonę „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“. Investicijos (31 mln. Eur) skirtos savivaldybių iniciatyvų rėmimui, tobulinant mokyklų tinklą ir gerinant ugdymo kokybę per pastatų, ugdymo priemonių ir aplinkos modernizavimą skiriant didelį dėmesį kūrybiškumą skatinančiai ugdymo(si) aplinkai, užtikrinant vaikų saugumą ir pritaikant nenaudojamas švietimo įstaigų patalpas švietimo reikmėms. Priemonės projektų finansavimo sąlygų apraše (ministro 2017-04-03 įsakymas Nr. V-232) atnaujinamiems statiniams atrinkti numatyti 4 kriterijai (iš kurių turi atitikti 3), susiję su patalpų pritaikymu specialiųjų poreikių turintiems asmenims. Įgyvendinant priemonės „Švietimo prieinamumo didinimas“ projektą „Bendrojo ugdymo mokyklų (progimnazijų ir pagrindinių mokyklų) modernizavimas: šiuolaikinių mokymosi erdvių kūrimas“, iki 2020 m. pabaigos modernizuotos 49 mokyklos. Švietimo, mokslo ir sporto, Sveikatos apsaugos ministerijos, Lietuvos savivaldybių asociacija, Lietuvos negalios organizacijų forumas 2020 m. sausio mėn. pasirašė memorandumą, kuriuo įsipareigojama kiekvienoje savivaldybėje kasmet pritaikyti neįgaliesiems bent po vieną švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigą (2020 m. IV ketv. visiškai pritaikyta asmenims vežimėlyje buvo 10 proc. mokyklų, iš dalies – 64 proc., asmenims su regos negalia – visiškai pritaikyta 4 proc., o iš dalies pritaikyta 26 proc. mokyklų). Mokyklų pritaikymas vykdomas ir toliau planuojamas vykdyti kartu su savivaldybėmis. 2020 m. skirta 120 tūkst. Eur 4 valstybinių švietimo įstaigų patalpoms pritaikyti asmenų su negalia poreikiams, 2021 m. numatyta skirti 218 tūkst. Eur, 2022 m. – 301 tūkst. Eur valstybinių švietimo įstaigų pastatų pritaikymui neįgaliųjų poreikiams.Įtraukaus ugdymo plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte numatoma priemonė nustatyti švietimo įstaigų fizinės aplinkos pritaikymo neįgaliųjų reikmėms kriterijus ir vykdyti jų stebėseną.  2020 m. atlikus valstybinį auditą „Asmenų su negalia socialinė integracija“ (2020-09-07 Nr. VAE-9), pateikta rekomendacija dėl svarbių valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų (tarp jų ir mokyklų) pritaikymo asmenims su negalia (iki 2025 m. numatyta pritaikyti 40 proc. tokių pastatų). Atsižvelgdami į tai, šios rekomendacijos stebėseną baigiame.


Ištaisyti apskaitos klaidas, susijusias su finansavimo sumomis: inventorizuoti turtą, nustatant, iš kokių šaltinių ir kokiai paskirčiai skirtų finansavimo sumų jis įsigytas.

Turtas inventorizuotas, finansavimo šaltiniai nustatyti.


Imtis priemonių, kad nacionalinių mokslo programų temų inicijavimo ir atrinkimo sistema užtikrintų, kad būtų patvirtintos valstybei strategiškai svarbiausios mokslinių tyrimų temos.

Lietuvos Respublikos Seimui 2018-06-30 priėmus Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo Nr. XI-242 4, 14, 15, 21, 23, 24, 84 straipsnių pakeitimo ir 18, 25 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymą Nr. XIII-1415 bei 2018-06-30 priėmus Lietuvos Respublikos technologijų ir inovacijų įstatymą Nr.XIII-1414, iš dalies pakeistas mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros ir meno veiklos finansavimo modelis ir naujai reglamentuojamos MTEP finansavimo priemonės, šaltiniai, subjektai, technologijų ir inovacijų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos ir kt. Atlikus teisės aktų pakeitimus nuo 2019-01-01 nacionalinių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programas keičia nacionalinės mokslo ir technologijų programos. Jų nuostatus įpareigota rengti Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. Vadovaujantis minėtais teisės aktais Lietuvos mokslo taryba įpareigota pabaigti pradėtų Nacionalinių mokslo programų projektų konkursus, o nuo 2019 m. naujų programų nebeinicijuos.


Nustatyti mokslininkų inicijuotų projektų finansavimo prioritetus. kad šalies problemos būtų sprendžiamos sutelkiant mokslo potencialą.

Taryba inicijavo diskusijas su akademine bendruomene ir, įvertinusi jų metu gautus siūlymus, patikslino tarybos remiamos veiklos krypties – mokslininkų inicijuotų projektų – kvietimo sąlygas. 2016-12-12 taryboje buvo organizuotas susitikimas su akademinės bendruomenės atstovais, Lietuvos mokslo ir studijų institucijų vadovais, kuriame buvo aptarti tarybos remiamos veiklos – mokslininkų inicijuotų projektų – galimi pokyčiai: projekto vertės didinimas, būtinybė skatinti tarptautinius tyrimus, turėti projekto partnerius, skatinti jaunųjų mokslininkų dalyvavimą. Įvertinus diskusijos metu gautus siūlymus, buvo tikslinamos mokslininkų inicijuotų projektų būsimų kvietimų sąlygos, kurios buvo pritaikytos tarybos remiamos veiklos krypties – mokslininkų inicijuotų projektų kvietimams (VIII kvietimui, 2017 m. III–IV ketvirtyje ir tolimesniems). Toliau siekiant sudaryti sąlygas šalies problemas spręsti sutelkus mokslo potencialą, tarybos pirmininko 2019-06-06 įsakymu Nr. V-295 patvirtintas Konkursinių prioritetinių mokslinių tyrimų programų rengimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašas. Jis skirtas programoms, kuriomis, sutelkus turimą intelektinį šalies potencialą, sprendžiamos valstybei ir visuomenei strategiškai svarbios problemos, darysiančios poveikį šalies ir mokslo raidai, ir kurių tikslas yra naujos mokslo žinios ir intelektiniai produktai, nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra, tyrėjų kompetencijos didinimas; taryba inicijuoja šių programų tematikų atranką, kviesdama mokslo ir studijų bei viešojo administravimo institucijas ar kitus juridinius asmenis teikti siūlymus dėl rengtinų programų. Siūlymuose, atsižvelgiant į valstybės strateginio planavimo dokumentų tikslus ir uždavinius, turi būti suformuluota valstybei ir visuomenei strategiškai svarbi problema, kuriai spręsti reikia atlikti siūlomos rengti programos tematikos mokslinius tyrimus. Turi būti pagrįsta, kodėl šiai problemai spręsti būtinos naujos mokslo žinios, kokių tikslų įgyvendinant siūlomą programą gali būti pasiekta ir kokių rezultatų gauta. Tematikas, įvertinusi siūlomą programos vykdymo laikotarpį bei jai vykdyti reikiamas biudžeto lėšas, taryba atrenka, pasitelkusi ekspertus. Programas, numačius valstybės lėšas, ir būsimas jų ataskaitas rengia vykdymo grupės, kurios suformuluoja bendriausius projektų atrankos kriterijus: atitiktis programos turiniui, tyrimų reikšmė, metodologinis naujumas, mokslinis potencialas, tarptautiškumas, tarpdalykiškumas, galima įtaka visuomenės savimonei.


Siekiant užtikrinti savivaldybėms veiksmingesnę metodinę pagalbą dėl minimalios priežiūros priemonių vykdymo, kaupti ir skleisti vaiko minimalios priežiūros priemonių vykdymo gerąją praktiką.

Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centras nuosekliai teikė metodinę pagalbą, konsultavo savivaldybių administracijas vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros klausimais.  Per metodines dienas gerąja patirtimi dalijosi savivaldybių administracijų vaiko gerovės komisijų atstovai, nagrinėtos veiksmingesnės šios patirties sklaidos galimybės savivaldybėse. 2016 m. Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centras Švietimo ir mokslo ministerijos užsakymu atliko visų Lietuvos mokyklų apklausą apie prevencinės veiklos vykdymą 2015–2016 m. m. Šioje ataskaitoje duomenys analizuojami ir mokyklų, ir savivaldybių lygmenimis: pateikiami prevencinių programų ir kitos prevencinės veiklos įgyvendinimo aspektai, sudarytas kiekvienos savivaldybės profilis, iliustruojantis bendrą prevencinės veiklos vykdymo situaciją, pateikiamos rekomendacijos ir įžvalgos, naudingos savivaldybių funkcijoms, susijusioms su vaiko minimalios priežiūros priemonės skyrimu (kai vaikui skiriama dalyvauti prevencinėse programose), prevencinės veiklos vertinimu, metodine pagalba mokyklų vaiko gerovės komisijoms.


Siekiant, kad 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programoje planuojami 49 mln. Eur, skirti sektorinių praktinio mokymo centrų tolimesnei plėtrai, užtikrintų efektyvų praktinio mokymo įrangos centruose panaudojimą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams, įvertinti papildomos mokymo įrangos įsigijimo tikslingumą ir tai, ar ji suteiks galimybių vykdyti naujas mokymo programas, ar renovacijai prašomos lėšos yra pagrįstos, ar profesinio mokymo įstaiga yra orientuota į visų amžiaus grupių asmenų mokymą.

Švietimo ir mokslo ministro 2015-11-06 įsakymu Nr. V-1125 buvo sudaryta darbo grupė, kurioje atstovus delegavo visų keturių pagrindinių darbdavių asociacijų deleguoti ekspertai. Darbo grupė pasitvirtino kriterijus, peržiūrėjo preliminarias paraiškas, apsilankė visuose sektoriniuose praktinio mokymo centruose, įvertino investicijų būtinumą, bei suformulavo pasiūlymus dėl paraiškų patikslinimo. 2016 m. rugpjūčio 29 d. vyko paskutinis darbo grupės posėdis dėl skirtinų investicijų į sektorinių praktinio mokymo centrus paskirstymo. 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.1.2-CPVA-V-721 priemonės „Sektorinių praktinio mokymo centrų plėtra“ įgyvendinimui skiriama 29 mln. Eur. Priemonei įgyvendinti ir projektams vykdyti pateiktos 23 paraiškos.


Užtikrinti, kad profesinio standarto projektai būtų suderinti su ministerijų ir Vyriausybės įstaigų atstovais pagal kompetenciją.

Siekiant užtikrinti, kad profesinių standartų projektai būtų suderinti su ministerijų atstovais pagal kompetenciją, 2019-04-30 Vyriausybės patvirtintame (nutarimas Nr. 428) Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo ir tvirtinimo tvarkos apraše (18 p.) numatyta, kad profesinio standarto projektas teikiamas derinti  atitinkamam sektoriniam profesiniam komitetui. Atnaujintas Sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašas (2018-06-28 ūkio ir švietimo ir mokslo ministrų įsakymas Nr.  V- 610 / 4- 401) reglamentuoja, kad į  kiekvieną sektorinį profesinį komitetą savo narius deleguoja konkretų ūkio sektorių reguliuojanti ministerija, Švietimo ir mokslo ministerija ir Ūkio ministerija. Įtraukus ministerijų atstovus, 2018 m. rugsėjo mėn. patvirtinti naujos sudėties sektoriniai profesiniai komitetai, kuriems teikiami derinti profesinių standartų projektai.