Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 136-138 ir 148 str. diferencijuojant pagal pažeidimų pobūdį yra reglamentuotos nemokumo administratoriams taikomos poveikio priemonės ir jų skyrimo tvarka. Įstatymo 136 str. 1 d. nustatyta, kad atlikdama nemokumo administratorių veiklos priežiūrą priežiūros institucija, nustačiusi šio įstatymo ir kitų nemokumo procesą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimų, gali priima sprendimą dėl vieno arba kelių nurodymų ir (arba) poveikio priemonės skyrimo. Vadovaujantis įstatymo 136 str. 3 d., priežiūros institucija gali skirti vieną šių priemonių: 1) įspėjimą; 2) teisės būti paskirtam nemokumo administratoriumi administruojant naujų juridinių asmenų nemokumo procesus apribojimą nuo 6 mėnesių iki 2 metų; 3) teisės administruoti nemokumo procesus panaikinimą. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už pažeidimus, susijusius su nesilaikymu Nemokumo administratorių etikos kodekso ir profesinės kvalifikacijos kėlimu, gali: 1) pareikšti pastabą; 2) pavesti ištaisyti nustatytus trūkumus per nurodytą terminą; 3) pavesti papildomai kelti profesinę kvalifikaciją (nustatyti valandų skaičių ir terminą, per kurį turi būti papildomai keliama profesinė kvalifikacija); 4) pašalinti iš rūmų narių ar asocijuotų narių.


Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 2, 4-9, 14-16 str. įtvirtintos nuostatos, siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir mažinti įmonių bankrotų pavėluoto inicijavimo riziką.  Įstatymo 2 str. 7 d. nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas – juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Juridiniam asmeniui tapus nemokiam, įstatymo 6 str. numato prievolę juridinio asmens vadovui atlikti šiuos veiksmus: 1) nedelsiant informuoti juridinio asmens dalyvius apie juridinio asmens nemokumą ir siūlyti spręsti juridinio asmens mokumo atkūrimo klausimą;  2) nedelsiant inicijuoti nemokumo procesą;  3) ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo dienos, kai tapo žinoma ar turėjo būti žinoma, kad susitarimas dėl pagalbos finansiniams sunkumams įveikti yra nevykdomas arba netinkamai vykdomas, inicijuoti nemokumo procesą. Vadovaujantis įstatymo 43, 44 ir 64 str. bus galima reikalauti juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja  2020-01-01. Įstatymo 2 str. 7 d.  nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas - juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Vadovaujantis įstatymo 17 str. 2 d. 4 p., prie juridinio asmens pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo turi būti pridedamas juridinio asmens finansinių ataskaitų rinkinys už laikotarpį nuo ataskaitinių finansinių metų pradžios iki pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo pateikimo dienos ir praėjusių finansinių metų finansinių ataskaitų rinkinys, jeigu jis nėra pateiktas Juridinių asmenų registro tvarkytojui.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtinto pareigojimo privalomai (tik suteikta teisė) teismui, kreditoriams ar nemokumo administratoriams įvertinti ar įmonės, kuriai keliama nemokumo byla, vadovas, įmonei tapus nemokia, nepažeidė termino, per kurį turėjo kreiptis dėl nemokumo bylos iškėlimo (įstatymo 13 str. nustatyta, kad teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu. Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl  valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais).


Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių restruktūrizavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 2 str. 7 d. įtvirtinta juridinio asmens nemokumo sąvoka – juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Ši sąvoka bus taikoma, inicijuojant juridinių asmenų nemokumo (bankroto ir restruktūrizavimo) procesus.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 114 str. 3 d. numatyta, kad  teismas nutraukia restruktūrizavimo bylą ir ta pačia nutartimi iškelia bankroto bylą, jeigu padaro išvadą, kad juridinis asmuo yra nemokus ir yra bent vienas šio straipsnio 1 dalyje nustatytų pagrindų (t. y. nustatytais terminais nepateikiamas restruktūrizavimo planas; 2) teismas nepatvirtina restruktūrizavimo plano; 3) nevykdomas arba netinkamai vykdomas restruktūrizavimo planas; 4) juridinis asmuo nemoka visų ar dalies mokesčių; 5) nepateikiama galutinė restruktūrizavimo ataskaita).


Vyriausybės 2019-05-29 nutarimu Nr. 520 „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį teismą“, prašoma ištirti, ar nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų, finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, neprieštarauja Lietuvos Konstitucijai. Atsižvelgiant į tai, gavus Konstitucinio teismo išaiškinimą, bus imtasi atitinkamų veiksmų.

Konstituciniam Teismui priėmus 2020-11-03 nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“, kad teisės aktų nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, prieštarauja Konstitucijai, Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo nutarimui įgyvendinti. Vyriausybė iki 2021 m. pabaigos planavo parengti ir pateikti Seimui virš 10 įstatymų ir su jais susijusių įstatymų pakeitimus: Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Biudžeto sandaros, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Miškų, Kultūros rėmimo fondo, Kino ir Nevyriausybinių organizacijų plėtros (Vyriausybės kanceliarijos 2021-02-26 raštas Nr. S-565). Vyriausybė priemonę įgyvendino iš dalies. 2021–2023 m. priimti: 1) Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 2, 5, 6, 10, 14, 18, 19, 20, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas (2021-11-04 Nr. XIV-600); 2) Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 1, 2, 3, 3(1), 3(2), 4, 7, 11(1), 12(1), 18(2), 22, 30, 32, 33, 34, 34(1), 34(2), 34(3), 34(4), 34(7), 34(8), 34(15), 34(18), 34(23), 34(25), 34(26), 34(28), 34(31) straipsnių, šeštojo skirsnio, 5 priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 32(1) straipsniu ir antruoju(2) skirsniu įstatymas (2021-06-17 Nr. XIV-407); 3) Sporto įstatymo Nr. I-1151 pakeitimo įstatymas (2022-01-18 Nr. XIV-908); 4) Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 38(1) straipsnio pakeitimo įstatymas (2021-12-16 Nr. XIV-792); 5) Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo Nr. XI-329 pavadinimo, 2, 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 12(1), 13, 20 straipsnių, 1 ir 2 priedų pakeitimo ir įstatymo papildymo 12(2) straipsniu, ir penktuoju(2) skirsniu įstatymas (2021-11-18 Nr. XIV-674); 6) Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo Nr. VIII-2032 2, 8, 9 straipsnių, 3 priedo pakeitimo ir 3, 4 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-865); 7) Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo Nr. XII-717 2, 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-01-20 Nr. XIV-916); 8) Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas (2021-11-23 Nr. XIV-696); 9) Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo Nr. VIII-2025 pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-17069), 10) Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 7 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1708); 11) Angliavandenilių išteklių mokesčio įstatymo Nr. I-2944 6 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1707); 12) Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo Nr. I-1163 6, 7, 8 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1751); 13) Miškų įstatymo Nr. I-671 2, 3, 7, 10(1), 12 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 10(2) straipsniu įstatymas (2023-12-14 Nr. XIV-2379). Kultūros ministerijos duomenimis, Kino įstatymo pakeitimo įstatymo projektą planuojama parengti ir pateikti jį svarstyti Seimui 2024 m. rudens sesijai. Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame.


Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius sprendimų akreditacijos mechanizmus numatant jų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimą kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose.

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), kurioje įteisintas informacinių sistemų akreditacijos vykdymas (12 str. 2 d. 15 p., 23 str. 7 d.), išplėstos Informacinės visuomenės plėtros komiteto (nuo 2024-08-14 Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra) funkcijos. Akreditacijos vykdymas pavestas ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotai institucijai IVPK (2024-04-09 įsakymas Nr. 4-191). Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (26–28 punktai) įtvirtinta sprendimų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimas kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose, akreditacijos vykdymas.


Priimti Vyriausybės sprendimą dėl kriterijų / principų, kuriais vadovaujantis įstaigos įtraukiamos į buhalterinės apskaitos ir (arba) personalo administravimo funkcijų centralizavimo procesą, nustatymo.

Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 126 „Dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ pakeitimo“ (įsigaliojo 2024-07-17) patvirtinti finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo kriterijai, kurie susiję su įstaigų atskaitomybe, įstaigų tipu, padaryta išimtis dėl įstaigų, kurioms keliami specialieji saugumo reikalavimai dėl bendrųjų funkcijų atlikimo, susiję su valstybės ir tarnybos paslapčių apsauga. Pagal kriterijus finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijos centralizuojamos valstybės (ne savivaldybių) biudžetinėse įstaigose (ne viešosiose įstaigose ar valstybės įmonėse), kurios finansuojamos iš valstybės biudžeto (ne iš Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto ar kt.) ir yra tiesiogiai ar netiesiogiai atskaitingos Vyriausybei (ne Seimui). Teisės akto pakeitimais atsisakyta centralizuoti tik vieną kurią iš 2 įstaigos bendrųjų funkcijų (arba tik personalo administravimo, arba tik finansinės apskaitos tvarkymo).


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtintos pareigos (tik suteikta teisė) kreditoriams ar nemokumo administratoriams  teikti reikalavimus teismui taikyti atsakomybę už pavėluotą juridinio asmens nemokumo inicijavimą (įstatymo 13 str. nustatyta, kad  nemokumo administratoriaus ar kreditorių  prašymu  teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti.Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė  kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš  juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais).


Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p. nurodoma, kad Nemokumo administratorių rūmai (NAR) nustato nemokumo administratorių fizinių asmenų kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimus, suderintus su priežiūros institucija, ir pagal juos organizuoja jų kvalifikacijos kėlimo mokymus. NAR prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė jų kvalifikacijos kėlimo reikalavimus. Šio aprašo 3.1 p. įtvirtinta, kad administratoriai privalo kryptingai ir sistemingai kelti profesinę kvalifikaciją, dalyvaudami kvalifikacijos kėlimo renginiuose (turintis teisę administruoti nemokumo procesus trumpiau negu 5 metus – 40 akad. val. per kalendorinius metus, nuo 5 iki 10 metų – 35 akad. val., nuo 10 iki 15 metų – 30 akad. val., ilgiau negu 15 metų – 24 akad. val. per kalendorinius metus). Pagal aprašo 3.2 p. ne mažiau nei 2/3 minimalios kvalifikacijos kėlimo trukmės turi būti skirta jų dalykinių (profesinių) žinių ir gebėjimų stiprinimui. Pavyzdinis dalykinių (profesinių) temų sąrašas pateikiamas NAR patvirtintoje Nemokumo administratorių kvalifikacinių egzaminų programoje. Kita dalis kvalifikacijos kėlimo renginių gali būti skirta bendrųjų gebėjimų, susijusių su administratoriaus profesine veikla, stiprinimui ir įgūdžių formavimui pagal NAR prezidiumo patvirtintas mokymų programas (bendravimo su klientais ir žiniasklaida, lyderystės ugdymui, laiko planavimui, kompiuterinio raštingumo stiprinimui ir kitų bendrųjų gebėjimų, reikalingų nemokumo administratoriaus veikloje, ugdymui).


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 21 str.1 d. nustatyta, kad restruktūrizavimo byla galėtų būti keliama, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos: juridinis asmuo turi finansinių sunkumų, yra gyvybingas, nėra likviduojamas dėl bankroto. Įstatymo projekto aiškinamajame rašte nurodyta, kad, sprendžiant klausimą dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo, turės būti įsitikinama juridinio asmens gyvybingumu – taip bus sudarytos prielaidos išvengti nesėkmingų restruktūrizavimo atvejų. Juridinio asmens gyvybingumas bus suprantamas kaip būsena, kai juridinis asmuo vykdo ūkinę komercinę veiklą, leisiančią jam vykdyti prievoles ateityje.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Vadovaujantis įstatymo 110 str. 1 d. terminas restruktūrizavimo plano projektui pateikti nustatytas iki 4 mėn. Pagal įstatymo 110 str. 2 ir 3 d. teismas galės pratęsti restruktūrizavimo plano projekto pateikimo teismui terminą, tačiau jis negalės viršyti 6 mėn. nuo nutarties iškelti restruktūrizavimo bylą įsiteisėjimo dienos.


Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius prievolę viešojo sektoriaus subjektams kreiptis į Vyriausybės įgaliotą instituciją dėl naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo ir atitikties vertinimo įvertinimo.

Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (5, 7 punktai) įtvirtinta prievolė kreiptis į Ekonomikos ir inovacijų ministeriją ir ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotą instituciją, įgyvendinančią valstybės informacinių išteklių valdymo politiką dėl naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo ir atitikties įvertinimo.


Kreiptis į Vidaus reikalų ministeriją dėl VšĮ CPO LT veiklos nepriskyrimo centralizuotam vidaus administravimui. Įvertinus situaciją ir gautą atsakymą, priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų, susijusių su rekomendacijos įgyvendinimu.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 28 str. 1 d. nustatyta, kad nuo teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos iki teismo nutarties patvirtinti restruktūrizavimo planą arba nutraukti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos draudžiama: 1) vykdyti juridinio asmens finansines prievoles, neįvykdytas iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos, įskaitant mokesčių, palūkanų ir netesybų mokėjimą; 2) išieškoti skolas iš juridinio asmens; 3) įskaityti reikalavimus, išskyrus priešpriešinius vienarūšius reikalavimus, kurie tenkina abi šias sąlygas: atsirado iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos ir toks įskaitymas galimas pagal mokesčių įstatymuose nustatytas mokesčio permokos (skirtumo) įskaitymo nuostatas; 4) skaičiuoti netesybas ir palūkanas už juridinio asmens prievoles, atsiradusias iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos; 5) nustatyti priverstinę hipoteką, servitutus, uzufruktą; 6) įkeisti turtą, suteikti garantiją, laiduoti ar kitais būdais užtikrinti kitų asmenų prievolių įvykdymą; 7) parduoti ar kitaip perduoti restruktūrizuojamo juridinio asmens turtą, reikalingą jo gyvybingumui išsaugoti. Vadovaujantis įstatymo 28 str. 2 d. teismas gali leisti netaikyti visų ar dalies 28 str. 1 d. nuostatų, jeigu tai palengvintų sprendimo dėl restruktūrizavimo plano priėmimą ir dėl to kreipiasi juridinis asmuo, nemokumo administratorius arba įkaito turėtojas. Ši teismo nutartis vykdoma skubiai ir gali būti skundžiama, tačiau apskundimas jos vykdymo nestabdo.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 17 str. nustatyti reikalavimai pareiškimui teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo, tačiau nėra įtvirtinto reikalavimo juridinio asmens vadovui kartu su pareiškimu teismui pateikti ir įmonės turto (verslo) vertinimo ataskaitą.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 108 str. nustatyta, kad juridinio asmens kreditoriai vykstant restruktūrizavimo procesui skirstomi į šias grupes: 1) kreditoriai, kurių reikalavimai užtikrinti įkeitimu ir (ar) hipoteka; 2) kiti kreditoriai. Įstatymo 53 str. 4 ir 7 d. nustatyta, kad restruktūrizuojant juridinį asmenį kreditorių komitete turi būti ne mažiau kaip po vieną kiekvienos kreditorių grupės atstovą. Dėl kreditorių komiteto sudarymo ir jo funkcijų nustatymo balsuojama kreditorių grupėse. Sprendimas laikomas priimtu, jeigu už jį balsuoja kiekvienos grupės kreditoriai, kurių teismo patvirtintų reikalavimų suma sudaro daugiau kaip pusę kiekvienos grupės susirinkime dalyvavusių kreditorių teismo patvirtintų reikalavimų sumos. Įstatymo 107 str. nustatyta, kad restruktūrizavimo plano projektui turi pritarti restruktūrizavimo plano paveikiami kreditoriai grupėse.Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos nuomone, siekiant įgyvendinti audito rekomendaciją, valstybės institucijos, atstovaujančios valstybei kaip kreditoriui, turėjo būti išskirtos į atskirą kreditorių grupę, atsižvelgiant į problemas, su kuriomis jos susiduria restruktūrizavimo metu dėl savo išskirtinės padėties kitų kreditorių atžvilgiu. Valstybės institucijų atstovaujamų interesų pobūdis išskirtinis tuo, kad jos atstovauja viešą interesą ir, dažniausiai, neturi pasirinkimo teisės tapti kreditoriumi ar ne. Valstybės reikalavimų vykdyti prievolę atsisakymas ar atidėjimas yra laikomas valstybės pagalba ūkio subjektams, kuri yra reglamentuojama Europos Sąjungos teisės aktų nuostatomis. Neišskyrus valstybės institucijų į atskirą kreditorių grupę, galimos situacijos, kai kiti kreditoriai nuspręs, kad valstybė turi atsisakyti savo reikalavimo ar reikalavimo mokėjimo terminą atidėti neprotingam laiko tarpui ar kita, o pagal ES teisės aktus tai bus laikoma valstybės pagalbos teikimu. Esant valstybės pagalbos teikimo reikalavimų pažeidimams Lietuvai galėtų būti taikomos atitinkamos sankcijos.Pažymėtina, kad rengiamame Juridinių asmenų nemokumo įstatymo projekte Nr. 18-2391, 108 str. 1 d. 2 p. buvo pasiūlyta į atskirą kreditorių grupę išskirti valstybės institucijas ir įstaigas, tačiau šiai nuostatai projekto derinimo metu su  suinteresuotomis institucijomis nebuvo pritarta.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 103 str. 1 d. 5 p. nustatyta, kad nemokumo administratorius informuoja juridinio asmens valdymo organus, kreditorių susirinkimą apie restruktūrizavimo plano nevykdymą arba netinkamą vykdymą ir kreipiasi į teismą dėl restruktūrizavimo bylos nutraukimo. Vadovaujantis įstatymo 114 str. 1 d. 3 p. ir 3 d. teismas gali nutraukti restruktūrizavimo bylą ir ta pačia nutartimi iškelti bankroto bylą, jeigu padaro pagrįstą išvadą, kad juridinis asmuo yra nemokus.


Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 103 str. 1 d. 9 p.ir 104 str. 3 d., Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtino Juridinio asmens restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitos rengimo tvarkos aprašą.  Šis aprašas nustato restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitos rengimo ir teikimo reikalavimus, kurie taikomi nemokumo administratoriams ir restruktūrizuojamo juridinio asmens valdymo organams (jeigu nemokumo administratorius nėra paskirtas), rengiantiems šias ataskaitas. Pagal aprašo 3–5 punktus nemokumo administratorius ar valdymo organo nariai restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitą turi parengti ne vėliau kaip per 30 k. d. po juridinio asmens praėjusio finansinio ketvirčio paskutinės dienos. Ataskaita teikiama pagal kreditorių susirinkimo patvirtintą informacijos apie nemokumo procesą, juridinio asmens finansinę būklę ir šio proceso administravimo išlaidų pagrindimo dokumentų teikimo tvarką. Jei informacijos apie nemokumo procesą, juridinio asmens finansinę būklę ir proceso administravimo išlaidų pagrindimo dokumentų teikimo tvarka nebuvo patvirtinta, nemokumo administratorius ar valdymo organai restruktūrizavimo plano ataskaitą turi pateikti elektroniniu būdu asmenims, turintiems teisę dalyvauti kreditorių susirinkimuose, išreiškusiems norą žodžiu ar raštu susipažinti, arba sudaryti tinkamas sąlygas susipažinti nemokumo administratoriaus ar valdymo organų patalpose, jei to pageidauja asmenys, turintys teisę dalyvauti kreditorių susirinkimuose. Reikalavimai ataskaitos turiniui nustatyti aprašo 8 p.


Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 103 str. 1 d. 9 p.ir 104 str. 3 d., Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtino Juridinio asmens restruktūrizavimo plano rengimo metodines rekomendacijas. Šios rekomendacijos skirtos su finansiniais sunkumais susidūrusiam juridiniam asmeniui padėti pasirengti restruktūrizavimo procesui bei tinkamai parengti juridinio asmens restruktūrizavimo planą.


Priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas.

2020-06-25 Seime priimtas Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo Nr. XI-242 90 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3144. Įstatymu nustatyti valstybinės aukštosios mokyklos investavimo į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis kriterijai: 1) investuojama į juridinius asmenis, kurie vykdys su aukštosios mokyklos vykdoma studijų ar mokslinių tyrimų ir (ar) eksperimentine plėtra susijusias veiklas; 2) aukštosios mokyklos taryba, atsižvelgdama į paskutinių metų finansinę būklę, veiklos rezultatus, užtikrindama kitų metų vykdomą studijų ir mokslinių tyrimų veiklą ir (ar) eksperimentinę plėtrą, lėšas, reikalingas investuoti į ribotos civilinės atsakomybės juridinį asmenį, yra patvirtinusi atitinkamų metų aukštosios mokyklos pajamų ir išlaidų sąmatoje. Patenkinus šiuos kriterijus aukštosios mokyklos nuosavybės teise valdomą turtą galės investuoti į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis, vadovaudamosi įstatyme įtvirtintais valstybinių aukštųjų mokyklų turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo principais. Įstatymu leidžiamas tik nuosavybė teise valdomo aukštosios mokyklos turto investavimas, o nustatyti kriterijai leis užtikrinti, kad investicijos būtų pagrįstos ir naudingos aukštosioms mokykloms ir visuomenei.


Peržiūrėti ir, jei reikia, patikslinti Nacionalinio  bendrųjų funkcijų centro  ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių  buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko  Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, apskaitos politiką vadovaujantis Muziejinių vertybių (eksponatų) apskaitos principais.

Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2023-04-14 įsakymu Nr. V-125 patvirtinta centro ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, Ilgalaikio materialiojo turto apskaitos politika, apimanti muziejinių vertybių (eksponatų) apskaitos principus.


Parengti Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo koncepcijos projektą.

Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse numatyta, kad valstybė ar savivaldybės galėtų dalyvauti tik tose viešosiose įstaigose, kurios vykdo viešojo administravimo veiklą, teikia viešąsias paslaugas ar atlieka kitas valstybei ar savivaldybei svarbias funkcijas. Kitais atvejais siūloma atsisakyti dalyvavimo kaip netikslingo. Pagal planą ministerijos, kitos viešųjų įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos, įstaigos atliko viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, atitikties gairėms įvertinimą. Vidaus reikalų ministerija atliko šių vertinimo rezultatų apibendrinimą ir analizę, kurią pateikė Vyriausybei. Atlikę auditą „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), nustatėme, kad viešųjų įstaigų vykdomų funkcijų pagrįstumas objektyviai neįvertintas. Taip nesudaromos sąlygos išgryninti jų kompetenciją, peržiūrėti paslaugų (sveikatos, švietimo, socialinių, kultūros ir kt.) teikėjų tinklą ir turinį ir nustatyti, kokias viešąsias paslaugas turėtų teikti viešosios įstaigos. Rekomendacijos stebėseną baigiame, o viešųjų įstaigų kompetencijos išgryninimo procesą toliau stebėsime minėtame audite pateikus rekomendaciją: inicijuoti, kad valstybei atstovaujančios institucijos pakartotinai atliktų valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties gairėms vertinimus ir apie jos rezultatus informuoti Vyriausybę sprendimams priimti.


Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos departamentų pareigūnų gebėjimų stiprinimas (parengti nurodymus dėl Lietuvos higienos normos HN 24:2017 „Geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimai“ geriamojo vandens programinės priežiūros reikalavimų išaiškinimo).

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba parengė Rekomendacijas dėl Lietuvos higienos normos HN 24:2017 „Geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimai“ geriamojo vandens programinės priežiūros reikalavimų taikymo ir jas patvirtino Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2021 vasario 1 d. įsakymu Nr. B1-78.


Geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolės tobulinimas (parengti geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolės procedūrą)

Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2021 m. lapkričio 30 d. įsakymu Nr. B1-933 patvirtinta Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos kokybės sistemos darbo instrukciją KT-2-2-2-D5 „Geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolė atliekant administracinį veiklos patikrinimą“


Peržiūrėti su ARSIS susijusius teisės aktus ir priimti sprendimus dėl ARSIS funkcionalumo tobulinimo.

Vykdant šią priemonę peržiūrėti teisės aktai, atlikta ARSIS funkcionalumo tobulinimo analizė. Nustatyta, kad pagal turimą programinį kodą nėra galimybės atlikti ARSIS funkcinio praplėtimo, todėl nuspręsta kurti naują stebėsenos sistemą. Atsižvelgiant į tai ir gerąsias valdymo praktikas, LRV 2023-09-20 nutarimu Nr. 746 patvirtinta Nacionalinė kibernetinio saugumo plėtros programa, kurioje numatyta veikla -Kibernetinės saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas. Priemonę laikome įgyvendinta iš dalies, stebėsenos mechanizmą vertinsime per kitų rekomendacijos priemonių įgyvendinimo būklę.


Licencijų neturintiems ūkio subjektams, pateikus prašymą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijai gauti, licencijų išdavimas ar neišdavimas.

1 ūkio subjektui (po Tarybos reikalavimo nutraukti nelicencijuotą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą arba pateikti prašymus geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijai gauti) 2020 m. lapkričio 20 d. nutarimu Nr. O3E-1162 išduota geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo licencija Nr. L7-GVTNT-71.


Duomenų iš nelicencijuotų ūkio subjektų surinkimas, siekiant nustatyti, ar ūkio subjektas atitinka licencijuojamo geriamojo vandens tiekėjo ir (ar) nuotekų tvarkytojo sąvoką.

Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (toliau – Taryba)  informavo, kad pagal 2022 m. gruodžio 31 d. turimus tarpinius duomenis nustatyta, kad 46 geriamojo vandens tiekėjai ir (ar) nuotekų tvarkytojai galimai vykdo geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą, neturėdami geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijų. Taryba iki šios dienos yra surinkusi informaciją apie 46 ūkio subjektų veiklą ir nustačiusi:- 9 ūkio subjektai neatitinka pagal Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo (toliau – Įstatymas) nuostatas licencijuojamų geriamojo vandens tiekėjų ir (ar) nuotekų tvarkytojų sąvokos ir jų vykdomai veiklai nereikalinga geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencija;- 29 ūkio subjektai perdavė vykdomą geriamojo vandens tiekimo veiklą savivaldybei arba licencijuotam geriamojo vandens tiekėjui arba vyksta perdavimo procedūros (ūkio subjektų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo licencijos yra papildytos 22 ūkio subjektų paslaugų teikimo teritorijomis, 1 prašymas šiuo metu nagrinėjamas Taryboje);- 8 ūkio subjektai atitinka licencijuojamo ūkio subjekto sąvoką.


Atlikti analizę dėl duomenų teikimo sutarčių į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą (ASIS) teisinio pagrindo buvimo.

Teisinis pagrindas sudaryti sutartis ir teikti duomenis į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą (ASIS) yra įstaigai išduota atitinkama licencija teikti psichikos sveikatos priežiūros paslaugas. Higienos institutas atliko sutarčių teisinio pagrindo buvimo analizę įvertinęs Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūrai tarnybos pateiktą informaciją apie atitinkamas licencijas teikti turinčias įstaigas.


Priimti Vyriausybės sprendimą dėl pareigybių perdavimo iš įstaigų į centrą kriterijų (proporcijų) nustatymo.

Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 126 „Dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ pakeitimo“ (įsigaliojo 2024-07-17) patvirtinti pareigybių, susijusių su finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijomis, perdavimo Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui (NBFC) kriterijai, pagal kuriuos bus nustatomas konkrečios įstaigos NBFC perduodamų pareigybių skaičius.Pagal NBFC direktoriaus patvirtintą tipinį veiksmų planą ir rekomenduojamus veiksmus, kuriuos turės atlikti įstaigos arba NBFC, rengdamiesi finansinės apskaitos tvarkymo ar personalo administravimo funkcijų centralizavimui, jų atlikimo terminus, įstaigų vadovai turės patvirtinti savo įstaigų veiksmų planus likus ne mažiau kaip 3 mėnesiams iki funkcijų atlikimo centralizuotai pradžios datos ir per 3 darbo dienas pateikti NBFC.


Siūlyti sudaryti duomenų teikimo į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą sutartis asmens sveikatos priežiūros įstaigoms, turinčioms licenciją teikti priklausomybės ligų gydymo paslaugas.

2023−2024 m. (2024-06-13 duomenimis) higienos institutas pateikė siūlymus sudaryti  duomenų teikimo į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą sutartis 70 asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurios turi licencijas teikti psichikos sveikatos paslaugas. Sudarytos 57 naujos duomenų teikimo sutartys su įstaigomis kurios teikia priklausomybės ligų gydymo paslaugas.


Valstybinės ligonių kasos Apskaitos skyrius kartu su Tarptautiniu skyriumi 2023-06-16 pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją apie poreikį techniškai įgyvendinti informacinių sistemų (FVAIS ir EDMIS) sąsajas, reikalingas apskaitai tvarkyti. Buvo organizuoti susitikimai  su EDMIS vystytojais, kurie pateikė siūlymus dėl IS modernizavimo bei  finansavimo poreikį. VLK atsakingi darbuotojai priėmė sprendimą atidėti informacinių sistemų modernizavimo inicijavimą iki bus priimti teisės aktai ir patvirtinta nauja VLK organizacinė struktūra. Nuo 2025-07-01 Sveikatos draudimo įstatymo (2024-06-25 Nr. XIV-2789) pakeitimai nustato, kad nuo 2025-07-01 bus sujungtos šiuo metu veikiančios PSDF administravimo šešias įstaigas į vieną juridinį asmenį – VLK. Vyriausybė 2024-09-18 nutarimu Nr. 794 sutiko, kad VLK ir TLK būtų reorganizuojamos jungimo būdu. Tokiu būdu VLK pereitų reorganizuojamų teritorinių ligonių kasų teisės ir pareigos. 2024 m.  pasirašyta sutartis su naujais EDMIS plėtojimo paslaugų teikėjais, kurie atlieka FVAIS ir EDMIS sąsajos sukūrimo bei šių sistemų tobulinimo poreikio analizę. Nustatyta, kad siekiant įgyvendinti EDMIS ir FVAIS sąsają reikės įvertint EDMIS bei „Sveidros“ sąsajos pokyčius, kad būtų galima gautinas sumas FVAIS priskirti teisingam PSDF biudžeto išlaidų straipsniui.


Parengti ir patvirtinti Vaikų ir paauglių psichiatrijos dienos stacionaro priklausomybės ligomis sergantiems vaikams metodiką.


Periodiškai vertinti valstybės biudžeto finansavimo VšĮ CPO LT poreikį ir dydį bei strateginiame veiklos plane nustatyti papildomus VšĮ CPO LT veiklos vertinimo rodiklius.


Atlikti Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. balandžio 17 d. nutarimu Nr. 354, peržiūrą, parengti minėto nutarimo pakeitimo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacija Nr. 2.1).

Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354, pakeitimus planuojama parengti tik tuomet, kai bus pakeistas Priešgaisrinės saugos įstatymas. Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (toliau - Įstatymo projektas) yra parengtas, tačiau nepateiktas Vyriausybei svarstyti. Planuojama, kad iki 2026 m. Įstatymo projektas bus patobulintas atsižvelgiant į naujos Vyriausybės programą ir pateiktas Vyriausybei.


Sukurti ir įdiegti Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinę sistemą.

Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinė sistema (IS) sukurta ir įdiegta. 2024-12-31 pasirašytas IS  priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas.


Sukurti bendrą elektroninės informacijos saugos ir kibernetinio saugumo stebėsenos sistemą:1. Parengti organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų nacionalinės stebėsenos sistemos skaitmenino sprendimo įgyvendinimo modelio sukūrimo ir įdiegimo galimybių studiją.2. Įsigyti, išvystyti ir įdiegti aparatinę ir (arba) programinę įrangą, skirtą skaitmeniniam organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų stebėsenos sprendimui įgyvendinti.3. Sukurti ir įdiegti organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų nacionalinės stebėsenos sistemos skaitmeninį sprendimą.

Priemonė bus įgyvendinta įvykdžius RRF lėšomis finansuojamą projektą „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“. Planuojama pabaiga - 2026-04-30


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Varėnos r. savivaldybė patikėjimo teise valdomus 2 garažų paskirties nekilnojamojo turto objektus (unikalūs Nr. 3895-6001-2024:0004 (37,14 kv. m) ir 3895-6001-2024:0005 (36,8 kv. m)) naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo perduoti. Savivaldybės taryba 2021-02-26 sprendimu Nr. T-IX-559 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą Varėnos rajono savivaldybės nuosavybėn ir jo perdavimo valdyti, naudoti ir disponuoti patikėjimo teise“ (atsižvelgiant į VĮ Turto banko rekomendacijas, tikslintas 2022-05-24 sprendimu Nr. T-IX-954) sutiko perimti minėtą turtą savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybių funkcijoms įgyvendinti. 2022-11-29 sprendimu Nr. T-IX-1053 „Dėl valstybės turto pripažinimo nereikalingu naudoti valstybinėms (perduotoms) savivaldybėms funkcijoms vykdyti“ garažo boksai pripažinti nereikalingais valstybės funkcijoms įgyvendinti. Vadovaudamasis 2023-03-01 Vyriausybės nutarimu Nr. 128, VĮ Turto bankas 2023-05-10 garažo boksus (5 objektai: unikalūs Nr. 3895-6001-2024:0001-0005, bendras plotas – 194,27 kv. m) perdavė savivaldybės nuosavybėn.


Pagal identifikuotus kriterijus surinkus ir įvertinus informaciją, nustatytu periodiškumu parengti ir viešai paskelbti apibendrintą informaciją apie viešąsias įstaigas, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės.

2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01).  Šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyti valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai, 6, 8, 12, 15, 16, 17 straipsniuose  nustatyti kokie viešųjų įstaigų duomenys bus tvarkomi Juridinių asmenų registre arba Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje. Šiame įstatyme, Juridinių asmenų registro nuostatuose bei Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemos nuostatuose nustatytas duomenų pateikimo periodiškumas ir skelbimo tvarka.Informacija apie viešąsias įstaigas, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės  pradėta kaupti Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje bei skelbiama VĮ „Registrų centras“ interneto svetainėje.


Planuojama kreiptis į įstaigas, kurios yra įtraukiamos į konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinį, dėl panašaus pobūdžio apskaitos trūkumų įvertinimo ir (ar) ištaisymo (koregavimo).

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (NBFC) direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38 patvirtino naują NBFC ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko centras, sąskaitų planą ir apskaitos politiką. Sveikatos apsaugos ministerija 2021-01-25 raštu Nr. (6.47-13) 10-392 pranešė įstaigoms, kurių buhalterinės apskaitos centras netvarko centralizuotai, apie naują apskaitos politikos nuostatų redakciją. NBFC pakartotinai atliko ministerijos konsolidavimo grupei priklausančių įstaigų pajamų analizę ir ministerijai pateikė informaciją, kad įstaigos pajamas 2022-09-30 priskyrė teisingai, o dėl finansinės ir investicinės veiklos pajamų priskyrimo informavo nustatęs trūkumų – įstaigos netinkamai atskleidė duomenis finansinių ataskaitų rinkiniuose (2022-12-01 raštas Nr. S-20393).Ministerija įvertino šią NBFC informaciją ir, vykdydama pajamų priskyrimo pajamų grupėms kontrolę, pavedė įstaigoms užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių veiklos rezultatų ataskaitoje teikiamų duomenų apie pajamas priskyrimo pajamų grupėms pakankamą kontrolę ir vadovautis pateikiamu paaiškinimu apie jų priskyrimą bei aiškinamuosiuose raštuose teikti apie tai išsamią informaciją (2023-01-23 raštas Nr. 10-364). Rekomendaciją laikome įgyvendinta.


Finansuoti maisto (virtuvės), tekstilės, buityje susidarančiųjų pavojingųjų atliekų rūšiuojamojo surinkimo infrastruktūros, didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių tinklo plėtrą, viešinimo kampanijų, skatinančių atliekų rūšiuojamąjį surinkimą, vykdymą


Finansuoti atliekų paruošimo perdirbti ir perdirbimo infrastruktūros modernizavimą,  plėtrą, naujų įrenginių, skirtų tekstilės, baldų, plastiko, kombinuotų pakuočių, biologinių, elektros ir elektroninės ir kitų atliekų  diegimą.


Pakeisti teisės aktus, nustatant reikalavimus visuomenės sveikatos saugos, aplinkos apsaugos ir kitus saugos reikalavimus atitinkančių kompostinių įrengimui namų ūkiuose ir urbanizuotų vietovių bendruomenių daržuose arba įgyvendinti kitas žaliųjų atliekų tvarkymo priemones (derinant su Sveikatos apsaugos ministerija, Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba, savivaldybėmis)


Parengti trūkstamų įvesties duomenų, reikalingų vykdyti iš atskirų ūkio sektorių išmetamų teršalų apskaitą aukštesniu tikslumo metodu, sąrašą.

Aplinkos apsaugos agentūra parengė ir pateikė  sąrašą duomenų, reikalingų į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaitai ir prognozėms rengti aukštesniu tikslumo metodu energijos gamybos, pramonės ir produktų vartojimo bei žemės ūkio sektoriuose.


Nustatyti gamintojo atsakomybės principą, taikomą baldų, tekstilės gaminiams, numatant perdirbimo ir pakartotinio naudojimo užduotis


Išvystyti Kibernetinio saugumo informacinio tinklą į naujos kartos tinklą:1. Atlikti analizę ir nustatyti papildomų paslaugų poreikį kibernetinio saugumo subjektams, siekiant išplėsti Kibernetinio saugumo informacinio tinklo paslaugas ir padidinti jo prieinamumą;2. Kibernetinio saugumo subjektams suteikti prieigą prie jų infrastruktūroje įdiegtų kibernetinio saugumo priemonių generuojamų duomenų, taip subjektams suteikiant naudą ir sukuriant paskatas naudotis Kibernetinio saugumo informaciniu tinklu.

Priemonė bus įgyvendinta įvykdžius RRF lėšomis finansuojamą projektą „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“.Planuojama pabaiga - 2026-04-30.


Parengti teisės aktų pataisas, numatančias, kad gyventojams, kompostuojantiems namų ūkiuose susidarančias biologines atliekas, būtų skaičiuojamas mažesnis mokestis už atliekų tvarkymą

Aplinkos ministerija parengė ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei pateikė Atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimus, numatančius, kad gyventojams, kompostuojantiems namų ūkiuose susidarančias biologines atliekas, būtų skaičiuojamas mažesnis mokestis už atliekų tvarkymą


Patvirtinus tipinį kibernetinių incidentų valdymo planą, pateikti kibernetinio saugumo subjektams nurodymus įgyvendinti plano nuostatas ir įpareigoti juos ne vėliau kaip per 12 mėn. pasirengti kibernetinių incidentų valdymo planus.

Atnaujinus Nacionalinį kibernetinio incidentų valdymo planą (naujos redakcijos LRV nutarimas Nr. 818), jame pateiktas naujas tipinis incidentų valdymo procesas, pagal kurį subjektai per 12 mėn. nuo įtraukimo į Kibernetinio saugumo subjektų registrą, privalės pasitvirtinti savo kibernetinių incidentų valdymo planą. Šio plano tvirtinimas yra numatytas ir naujuosiuose kibernetinio saugumo reikalavimuose.


Nustatyti valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (arba) tvarkytojams prievolę dalyvauti nacionalinėse kibernetinio saugumo pratybose.

Naujos redakcijos Kibernetinio saugumo įstatymas (patvirtintas 2024-10-18) numato privalomus periodinius mokymus (jie gali būti ir pratybų forma) ne tik kibernetinio saugumo subjektų vadovams, bet ir visam personalui. Įstatymas taip pat numato pratybas Nacionalinio kibernetinio saugumo centro  identifikuotiems asmenims, kurie bus pasitelkiami valdant kibernetines krizes.


Įvertinti galimybes įpareigoti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojus dalyvauti nacionalinėse kibernetinio saugumo pratybose.


Kartu su atsakingomis institucijomis ir (ar) socialiniais partneriais suformuoti bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo.

Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Valstybinės ligonių kasos, Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos, Higienos instituto, Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto atstovais suformavo  bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo ir ministerijos svetainėje sukūrė puslapį, kuriame „vieno langelio principu“ patalpinta gyventojams, sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams rekomendacijos dėl racionalaus vaistų skyrimo ir vartojimo, pateikiami galiojantys gydymo aprašai, diagnostikos ir gydymo metodikos, protokolai, metodinės rekomendacijos, informacija apie racionalų antibiotikų vartojimą, informacija apie Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto veiklą, pateikiama aktuali statistika, naudingos nuorodos, atsakymai į dažniausiai užduodamus klausimus ir kt.


Įvertinti esamo teisinio reglamentavimo dėl draudimo įvežti komunalines atliekas deginti arba šalinti išplėtimo būtinybę ir kitus galimus reglamentavimo pakeitimus, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus.


Atlikti ūkio subjektų aplinkos monitoringo sistemos efektyvumo analizę, nustatyti labai žemo duomenų patikimumo ir panaudojimo priežastis, numatyti priemones situacijai gerinti ir efektyvesniam ūkio subjektų ir valstybės išteklių naudojimui (panaikinti pridėtinės vertės nekuriančius reikalavimus, didinti duomenų patikimumą ir naudojimą ir pan.).

Aplinkos ministerija informavo, kad bendradarbiaudama su jai pavaldžiomis institucijomis (Aplinkos apsaugos agentūra ir Aplinkos apsaugos departamentu prie Aplinkos ministerijos), atliko ūkio subjektų aplinkos monitoringo sistemos efektyvumo analizę, siekiant nustatyti žemo duomenų patikimumo ir panaudojimo priežastis. Buvo atlikta LR aplinkos ministro 2009 m. rugsėjo 16 d. įsakymu Nr. D1-546 „Dėl Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“ (Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2021 m. kovo 31 d. įsakymo Nr. D1-194 redakcija) patvirtintų Ūkio subjektų monitoringo nuostatų (toliau – Nuostatų) detali peržiūra, įvertinta Aplinkos apsaugos agentūros ir Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos pateiktos informacijos dėl ūkio subjektų, turinčių prievolę rengti ūkio subjektų aplinkos monitoringo programas ir vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringą, teikti monitoringo duomenis ir monitoringo ataskaitas nustatyta tvarka atitiktis Nuostatų reikalavimams. Nuostatų III skyriuje nurodyta, kokiais atvejais ūkio subjektai privalo vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringą; VI skyriuje įtvirtinti reikalavimai vykdomų monitoringų duomenų ir informacijos rinkimui, viešinimui, saugojimui, teikimui, vertinimui ir viešinimui. Atsižvelgiant į tai, kad ne visi ūkio subjektai vykdo aplinkos monitoringą ir nustatyta tvarka teikia monitoringo duomenis bei ataskaitas, būtina sugriežtinti ūkio subjektų teikiamų monitoringo duomenų ir ataskaitų kontrolę. Siekiant pagerinti ūkio subjektų teikiamų aplinkos monitoringo duomenų ir ataskaitų surinkimą, užtikrinti kokybiškesnius ir patikimesnius tyrimų duomenis, tikslinga atnaujinti teisinį reguliavimą, įtvirtinti ūkio subjektų atsakomybę už monitoringo programų nepateikimą, monitoringo duomenų ir metinių ataskaitų nepateikimą, aplaidžiai parengtų metinių aplinkos monitoringo ataskaitų pateikimą ir akivaizdžiai neteisingų ar suklastotų monitoringo duomenų pateikimą, už ūkio subjektų monitoringo nevykdymą ir monitoringo ataskaitų neviešinimą. Analizuojant ūkio subjektų teikiamų monitoringo duomenų žemą patikimumą, buvo įvertinti teisės aktai reglamentuojantys, laboratorijų, atliekančių taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) matavimus ir tyrimus ir (ar) imančios ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti, veiklą, reikalavimus taikomiems tyrimų ir (ar) matavimų metodus. Laboratorijos, atliekančios taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) matavimus ir tyrimus ir (ar) imančios ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti, turi turėti Leidimus vykdyti šią veiklą arba būti akredituotos. Reikalavimai laboratorijoms ir jų vykdomai veiklai įtvirtinti Lietuvos Respublikos aplinkos monitoringo įstatyme, Leidimų atlikti taršos šaltinių išmetamų ir (arba) išleidžiamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) laboratorinius tyrimus ir (ar) matavimus, ir (ar) imti ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti išdavimo, leidimų galiojimo sustabdymo, galiojimo sustabdymo panaikinimo, leidimų galiojimo panaikinimo taisyklėse (toliau – Taisyklės) (LR aplinkos ministro 2004 m. gruodžio 30 d. įsakymas Nr. D1-711 (LR aplinkos ministro 2020 m. birželio 29  Nr. D1-386 nauja redakcija)), Nuostatų 25-26 p., Vandens, nuosėdų ir biotos cheminėje analizėje taikomiems metodams ir vandens stebėsenai (monitoringui) keliamų reikalavimų apraše II ir III skyriuje (LR aplinkos ministro 2010 m. spalio 5 d. įsakymas Nr. D1-844), Stacionarių taršos šaltinių išmetamų į aplinkos orą teršalų ir teršalų aplinkos ore ėminių laboratoriniams tyrimams atlikti ėmimo, matavimų ir tyrimų atlikimo taisyklių III skyriuje (LR aplinkos ministro 2004 m. vasario 11 d. įsakymas Nr. D1-68, LR aplinkos ministro 2020 m. balandžio 22 d. įsakymu Nr. D1-238 nauja redakcija). Nuo 2025 m. sausio 1 d. įsigaliosiančiais Aplinkos monitoringo įstatymo 11 straipsnio 2 dalies pakeitimais bus sugriežtinti reikalavimai laboratorijoms – Ūkio subjektų aplinkos monitoringo programoje numatytų į aplinką išmetamų ir (arba) išleidžiamų teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) laboratorinius tyrimus ir (ar) matavimus atliekančios ir (ar) ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti imančios laboratorijos turės būti akredituotos kaip atitinkančios standartą LST EN ISO/IEC 17025 konkretiems teršalams tirti, matuoti, imti ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti. Išanalizavus Aplinkos apsaugos agentūros pateiktą informaciją apie laboratorijų, turinčių leidimus atlikti tyrimus ir (ar) matavimus, veiklos planinių patikrinimų rezultatus ir skundų skaičių dėl laboratorijų netinkamai vykdomos veiklos, Nacionalinio akreditacijos biuro internetinėje svetainėje skelbiamą viešą informaciją apie laboratorijų akreditavimo pažymėjimų panaikinimą bei teisės aktus, reglamentuojančius laboratorijų veiklą, tyrimų metodus, manytina, kad esama teisinė bazė pakankama siekiant gauti patikimus ir teisingus tyrimų rezultatus. Siekiant padidinti ūkio subjektų monitoringo duomenų panaudojimą vertinant ūkio subjektų vykdomos veiklos neigiamą poveikį aplinkai ir vykdant aplinkos apsaugos valstybinę kontrolę, tikslinga visų lygių monitoringų, įskaitant iš ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenis (poveikio aplinkai monitoringas ir išmetamų ir (ar išleidžiamų) teršalų monitoringas) duomenis teikti, kaupti ir saugoti vieningoje informacinėje sistemoje. Monitoringų duomenų kaupimas informacinėje sistemoje atsakingas institucijas leis efektyviau ir operatyviau įvertinti ūkinės veiklos poveikį aplinkai, savalaikiai užkirsti kelią aplinkos taršai ir išvengti neigiamo poveikio aplinkai.


Siūlymas susijęs su esminiais biudžeto sandaros ir strateginio planavimo pokyčiais „reforma“, todėl numatoma parengti priemonių planą pokyčiams įgyvendinti.

Rekomendacijos priemonė įgyvendinta. Nauja strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistema sudaro formalias prielaidas rezultatyviai įgyvendinti valstybės pažangą. Seimas 2020 m. priėmė Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096; 2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), Vyriausybė 2021 m. patvirtino jo nuostatas įgyvendinančią Strateginio valdymo metodiką (2021-04-28 nutarimas Nr. 292), kurioje nustatyta stebėsenos, atsiskaitymo už rezultatus ir pažangos vertinimo tvarka. Kartu priimti Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai (2020-06-25 įstatymo Nr. I-430 2, 5, 8, 17, 18, 32 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 14(1) straipsniu įstatymas Nr. XIII-3109, 2021-11-04 įstatymo Nr. I-430 2, 5, 6, 10, 14, 18, 19, 20, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-600, 2021-12-23 įstatymo Nr. I-430 3, 35 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIII-3309 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIV-842, 2023-12-14 įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2325), kurių pagrindu numatyta, kad tam tikrų metų biudžeto patvirtinimo įstatyme kiekvieniems 3 biudžetiniams metams nurodomi valstybės veiklos srityse siekiami pagrindiniai Nacionaliniame pažangos plane nustatyti pažangos uždaviniai, jų stebėsenos rodikliai, šių rodiklių artimiausio paskesnio laikotarpio faktinės reikšmės ir nustatomos tam tikrais metais siektinos rodiklių reikšmės, kurių atitinkamoje valstybės veiklos srityje siekia ministerijos ir ministrų valdymo sričių įstaigos, kurios yra asignavimų valdytojos, jeigu tai neprieštarauja jų veiklą reglamentuojantiems įstatymams. 2023-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas (2020-10-01 įstatymo Nr. X-1212 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3308, 2021-12-23 įstatymo Nr. X-1212 22-1 ir 32-1 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-854, 2021-12-23 įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIV-840): naujos nuostatos leis veiklos rezultatus susieti su finansiniais duomenimis – valstybės metinių ataskaitų rinkinio sudėtis papildyta valstybės pažangos ataskaita. Atsiskaitymas už pasiektą pažangą atliekamas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo nustatyta tvarka. Valstybės pažangos ataskaita buvo parengta už 2023 m., tačiau Valstybės kontrolei vertinti įstatymo nustatytu laiku nebuvo pateikta. 2024 m. atlikto audito „Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai“ ir vertinimo „Pastebėjimai dėl 2023 m. valstybės pažangos ataskaitos“ rezultatai parodė, kad dar trūksta veiksmų įvertinti suplanuotiems valstybės pažangos tikslams ir juos suderinti su finansinėmis galimybėmis, valstybės pažangos ataskaita kol kas sistemiškai nerodo šalies pažangos, stinga informacijos apie valstybės biudžeto asignavimų panaudojimą. Tolimesnius pokyčius dėl valstybės pažangos ataskaitos kokybės vertinsime atlikdami valstybės metinių ataskaitų rinkinio finansinį auditą ir teiktos rekomendacijos „Nacionaliniame pažangos plane siekiant sąsajų tarp nustatomos siekiamos pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse ir valstybės finansinių galimybių, nustatyti Nacionalinio pažangos plano rengimo (plano apimties, rodiklių nustatymo ir pasirinkimo) principus“ įgyvendinimo stebėseną.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Vadovaujantis Vyriausybės 2021-12-15 nutarimu Nr. 1074 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ Akmenės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas (NT) (2021-12-31 turto perdavimo ir priėmimo aktas Nr. TPP-168/21-A5-225: dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 3296-9000-1015, 310,36 kv. m) ir dalis pastato – garažo (unikalus Nr. 3296-9000-1037, 37,18 kv. m, esantys L. Petravičiaus a. 2, Naujoje Akmenėje).savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms, nurodytoms Vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio 12, 43 ir 44 p., įgyvendinti. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-07-05 nutarimu Nr. 555 „Dėl valstybės turto perdavimo Akmenės rajono savivaldybės nuosavybėn“, VĮ Turto bankas 2023-08-03 Valstybės turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo nuosavybės teise, perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 23-A5-120/TPP-67 ir 2023-08-04 aktu Nr. A13-4/TPP-68 perdavė Akmenės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti valstybės NT (dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 3296-9000-1015, dalies plotas 165,74 ir 280,79 kv. m); 206/1000 dalis kitų inžinerinių statinių-kiemo statinių (unikalus Nr. 3296-9000-1059); garažo pastatas (unikalus Nr. 3296-9000-1048, bendras plotas – 164,56 kv. m).


Parengti pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas (sveikatos apsaugos ministro 2014-07-16 įsakymas Nr. V-815).

Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-09 įsakymu Nr. V-22 pakeitus Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašą (2000-12-14 įsakymas Nr. 728) 10 priede (įsigalioja 2024-04-01) patvirtinti tipiniai vaikų raidos sutrikimų diagnostikos, gydymo ir stebėjimo protokolai, metodikos. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikos, įgyvendindamos ES struktūrinių fondų projektą Nr. 08.4.2-ESFA-V-622-01-0009 „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“ parengė 27 suplanuotas metodikas, skirtas specialistams, dirbantiems su psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turinčiais bei rizikos grupių vaikais ir 10 suplanuotų metodikų, skirtų psichikos sveikatos priežiūroje dirbantiems specialistams.


Vadovaujantis Vyriausybės 2023-05-31 nutarimu Nr. 419, Skuodo r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti perduotas administracinis pastatas (unik. Nr. 7595-9002-0016, 147,05 kv. m) ir garažo pastatas (unik. Nr. 7595-9002-0027, 50,7 kv. m) (2024-01-24 priėmimo-perdavimo aktas Nr. A13-1/2024-01-25 Nr. R5-124).


Parengti rekomendacijas dėl  specialistų, teikiančių vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas, darbo krūvio.

Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-19 įsakymu Nr. V-22 pakeistas Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas (2000-12-14 įsakymas Nr. 728). Naujos redakcijos Apraše peržiūrėtas Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas teikiančių specialistų darbo krūvis. Teikiant ambulatorines ankstyvosios reabilitacijos paslaugas kiekvieno komandos nario darbo krūvis per mėnesį turi būti ne mažesnis kaip 0,25 etato (gali būti įdarbinami keli darbuotojai) ir numatyta plėtra - nuo 2024 m. balandžio 1 d. darbo krūvis  ne mažesnis kaip 0,5 etato.


Įvertinti galimybę keisti Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatyme numatytą reguliavimą dėl teisme bylose dėl žalos pacientų sveikatai atlyginimo atstovaujančios institucijos ir reikiamas nuostatas įtraukti į rengiamą Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo projektą ir (ar) jo lydimuosius įstatymų projektus.

Ministerija įvertino esamas galimybes dėl atstovavimo valstybei teisme (atstovavimas teisme žalos paciento sveikatai bylose nėra tiesiogiai susijęs nei su vienos ministerijai pavaldžios institucijos funkcijomis,  o pati ministerija yra politiką formuojanti, o ne įgyvendinanti institucija) ir nusprendė, jog šios funkcijos vykdymą ir toliau turėtų tęsti Valstybinė ligonių kasa, kaip daugiausia kompetencijos panašiose srityse turinti institucija. Ministerija parengė Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 str. pakeitimo įstatymo (22-4665 (2)) ir Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 30 str. pakeitimo įstatymo (22-4668(2) projektus. Nuo 2023-01-01 galioja Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 str. pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1489, priimto 2022-11-03, nuostatos. Vadovaujantis  Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo 27 str. 12 d. nustatyta, kad pacientų sveikatai padarytai žalai atlyginti sąskaitoje kaupiamos lėšos (asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos) naudojamos be kita ko ir Vyriausybės įgaliotos institucijos, Komisijos, ekspertų ir kitų specialistų  bylinėjimosi Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo  25 str. nurodytais atvejais išlaidoms padengti, t. y. įtvirtintas bylinėjimosi išlaidų dengimo lėšų šaltinis (anksčiau praktikoje Valstybinės ligonių kasos patirtos atstovavimo išlaidos buvo dengiamos iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų).


Informacijos paskelbimas pasirinktu būdu ir apimtimi.

Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Valstybinės ligonių kasos, Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos, Higienos instituto, Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto atstovais suformavo  bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo ir ministerijos svetainėje sukūrė puslapį, kuriame „vieno langelio principu“ patalpinta gyventojams, sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams rekomendacijos dėl racionalaus vaistų skyrimo ir vartojimo, pateikiami galiojantys gydymo aprašai, diagnostikos ir gydymo metodikos, protokolai, metodinės rekomendacijos, informacija apie racionalų antibiotikų vartojimą, informacija apie Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto veiklą, pateikiama aktuali statistika, naudingos nuorodos, atsakymai į dažniausiai užduodamus klausimus ir kt. (Racionalus vaistų skyrimas ir vartojimas - Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija.) Informacija nuolat naujinama, atsiradus aktualiai informacijai ar atsiradus naujiems poreikiams.


Atnaujinti Bendrovės vidinius veiklos valdymo dokumentus, reglamentuojančius infrastruktūros projektų įgyvendinimą.

2024 m. gruodžio 5 d. Bendrovės vadovo patvirtintas naujas standartas „Investicinių objektų valdymo standartas” (toliau – Standartas). Šis Standartas taikomas: -įgyvendinant Bendrovės investicinius planus (Bendrovės ilgalaikė strategija, 10 m. investicinis planas (toliau – 10 MIP), objektų 3-mečiai planai, objektų 1-mečiai planai) ir neplanines investicijas laikantis visų išorės ir vidinių teisės aktų nuostatų;-įgyvendinant Bendrovės patvirtintuose standartuose, elektros skirstomojo tinklo technologinės plėtros  (2022 m. gruodžio 16 d.) ir gamtinių dujų infrastruktūros (tinklo) vystymo (2023 m. rugsėjo 26 d. ), keliamus elektros energijos ir gamtinių dujų skirstomųjų tinklų patikimumo ir kokybės tikslus ekonomiškai ir technologiškai efektyviausiu būdu.


Parengti ir patvirtinti Vyriausybės 2014-04-23 nutarimo Nr. 370 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašo patvirtinimo“ keitimo projektą, nustatant išimtį sutarčių pasirašymui, vadovaujantis paslaugų poreikio vertinimu.

Pakeistas Vyriausybės 2014-04-23 nutarimas Nr. 370 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašo patvirtinimo“ (2023-05-24 nutarimas Nr. 389). Pakeitimu nustačius išimties taikymą priklausomybės ligų gydymo pagal Minesotos programą ir psichosocialinės reabilitacijos paslaugoms, teikiamoms priklausomybės ligomis sergantiems asmenims, sudaromos sąlygos, vadovaujantis paslaugų poreikio vertinimu, didesniam paslaugų teikėjų skaičiui sudaryti sutartis dėl šių paslaugų apmokėjimo  iš PSDF.


Parengti ir patvirtinti Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus įsakymu ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizės tvarką, sukurti Aplinkos apsaugos agentūroje šių duomenų analizei reikalingus institucinius pajėgumus ir gebėjimus.

Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus 2024-12-27 įsakymas AV-269 "DĖL ŪKIO SUBJEKTŲ APLINKOS ORO KOKYBEI IR TARŠOS ŠALTINIŲ IŠMETAMŲ TERŠALŲ (APLINKOSORO) MONITORINGO DUOMENŲ ANALIZĖS TVARKOS APRAŠO PATVIRTINIMO".Ūkio subjektų monitoringo ataskaitų analizė bus atliekama esamais instituciniais pajėgumais iš vidinių resursų. Įvertinus ankstesniais metais gautų ataskaitų skaičių ir laiką, reikalingą vienai ataskaitai įvertinti, visų ataskaitų įvertinimas vidutiniškai truks 410 val. arba apie 51 d.d., t.y. atlikti ataskaitų analizei reikės 2-2,5 pareigybių.


Įvertinus esamą situaciją (įskaitant atlikto vidaus audito rezultatus), kasmet atlikti Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigų viešųjų pirkimų analizę ir priimti sprendimą dėl šių įstaigų pirkimų konsolidavimo ir (ar) supaprastintų ir tarptautinių pirkimų perdavimo Centrinei perkančiajai organizacijai (viešajai įstaigai CPO LT).


Atnaujinti pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gaires.

Atnaujintos ir 2024-07-01 paskelbtos (Viešųjų pirkimų tarnybos tinklapyje) Viešųjų pirkimų ir pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės rekomendacijos kartu su pirkimų vykdytojams rekomenduojamu naudotis Viešųjų pirkimų/pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašu.


Atlikti elektroninio deklaravimo skatinimo galimybių analizę.

Įgyvendinant rekomendaciją, atliktas tyrimas dėl Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano Intervencinių priemonių, susijusių su tiesioginėmis išmokomis, savarankiško paraiškos (toliau – paraiška) pateikimo skatinimo priemonių nustatymo. Pateiktos rekomendacijos dėl priemonių, kurios skatintų pareiškėjus teikti paraiškas savarankiškai. Tyrimo rekomendacijos įgyvendinamos rengiantis 2025 m. pasėlių deklaravimui: rengiant teisės aktus, planuojant,  organizuojant ir vykdant mokymus bei viešinimo veiksmus, tobulinant Paraiškų priėmimo informacinę sistemą (PPIS).


Apsvarstyti galiojančio šilumos kainų reguliavimo modelio keitimo ar tobulinimo alternatyvas ir atsižvelgiant į tai pakeisti atitinkamus teisės aktus.

2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriuo įtvirtinti nauji šilumos kainodaros principai. Valstybinei energetikos reguliavimo tarybai (VERT) bus pavesta nustatyti ne konkretų centralizuotų šilumos tinklų tarifą, bet leistiną pajamų lygį centralizuotų šilumos tinklų įmonei (analogiškai kaip gamtinių ir elektros reguliuojamų tarifų srityse). Metinį centralizuotų šilumos tinklų tarifą turės perskaičiuoti pačios centralizuotų šilumos tinklų įmonės pagal VERT nustatytą metodiką. Jeigu tarifo pokytis bus mažesnis ar didesnis 10 proc., pareigą nustatyti tarifą turės VERT.


Parengti energetikos ministro įsakymą „Dėl šilumos ūkio valdymo perdavimo sutarčių vertinimo ir išvadų teikimo tvarkos patvirtinimo“.

2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriame  nustatomas šilumos ūkio valdymo perdavimo mechanizmas. Įstatymu nustatyta, kad savivaldybės institucija, vadovaudamasi Koncesijų įstatymu, Viešųjų pirkimų įstatymu ar Pirkimų, atliekamų vandentvarkos, energetikos, transporto ar pašto paslaugų srities perkančiųjų subjektų, įstatymu, sudaro šilumos ūkio valdymo perdavimo sutartį. Savivaldybės institucija, planuodama sudaryti šilumos ūkio valdymo perdavimo sutartis ir rengdama šilumos ūkio valdymo perdavimo dokumentus, atsižvelgia į Nacionaliniame pažangos plane, Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje nustatytas strategines kryptis, tikslus, uždavinius ir įgyvendinimo priemones.


Atlikti viešųjų pirkimų vidaus kontrolės vertinimo vidaus auditą kitose (Valstybės kontrolės nepatikrintose) Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigose, išanalizavus pastebėtus trūkumus, pateikti atitinkamas rekomendacijas įstaigoms.

Kultūros ministerija atliko viešųjų pirkimų vidaus kontrolės vertinimo vidaus auditą kitose 37  Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigose bei  parengė audito ataskaitą (2024-10-23 Nr. VA-3), kuri apima rekomendacijas atitinkamoms įstaigoms.


Parengti Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimo projektą.

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos fondo biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija.Rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies, nes Sveikatos draudimo įstatymo 17 str. 8 d. nustatytas PSD įmokų tarifas smulkiesiems ūkininkams yra mažesnis nei kitiems asmenims, o įstatyme nenumatytas šios remiamos grupės asmenų mokamų įmokų skirtumo dengimas valstybės biudžeto lėšomis. Taip pat įstatymu (6 str. 4 d. ir 16 str.) nustatytas mažesnis PSD įmokų dydis asmenims, draudžiamiems valstybės biudžeto lėšomis (planuojama metinė įmoka už vieną draudžiamąjį iš valstybės biudžeto yra kelis kartus mažesnė už planuojamą dirbančio asmens PSD įmoką). Seimo Audito komitetas, atsižvelgdamas į  privalomojo sveikatos draudimo įmokų dydžio netolygumus, Vyriausybei pateikė pasiūlymus (2023-09-20 sprendimas Nr.111-S-26) įvertinti netolygumų  pagrįstumą, galimybes didinti valstybės biudžeto įmokos, mokamos už vieną draudžiamąjį valstybės lėšomis, dydį (priartinant prie PSD įmokos dydžio) ir poreikį pakeisti  įstatyme (6 str. 4 d. ir 17 str.) įtvirtintas nuostatas. Tolimesnė stebėsena bus vykdoma, stebint sveikatos apsaugos srities rizikas.


Rengiant pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas, pasitelkti universitetus, mokslininkus, vaikų raidos sutrikimų paslaugas teikiančias įstaigas, įvertinti vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų poreikį.

Papildytas Sveikatos netolygumų mažinimo Lietuvoje 2014-2023 m. veiksmų planas (ministro 2017-11-28 įsakymu Nr. V-1350), numatant priemonę „<...> identifikuoti šalies mastu vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų poreikį ir atsižvelgiant į tai inicijuoti trūkstamų vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų kūrimą arba įsigijimą ir jų pritaikymą naudoti Lietuvoje“. Tuo tikslu pasitelktos Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikos, kurios vykdo Europos Sąjungos lėšomis finansuojamą projektą „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“. Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-09 įsakymu Nr. V-22 patvirtintas naujos redakcijos Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas, kuris įsigaliojo 2023-04-01. Šio aprašo 10 priede nurodytos tipinės vaikų raidos sutrikimų diagnostikos, gydymo ir stebėjimo metodikos, kurios turi būti taikomos ambulatorines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos  ir gydymo paslaugas teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose (įsigalios 2024-04-01).  Metodinių dokumentų rengimo  Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikose planuotas įgyvendinimo terminas 2023-08-31.


Rengiant Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2025–2027 metų strateginio veiklos plano projektą, peržiūrėti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos stebėsenos rodiklius ir įtraukti rodiklį, užtikrinantį, kad 30 dienų ekspertinių išvadų parengimo terminas būtų skaičiuojamas nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties medžiagos (įskaitant papildomą) gavimo dienos.

Sveikatos apsaugos ministerija 2024-11-14 raštu Nr. 10-3726 pateikė LRV derinti Sveikatos apsaugos ministerijos 2025-2027 m. strateginio veiklos plano projektą, kuriame numatytas Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rodiklis "Iki 30 d. (vidutiniškai) nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties ir kitos tyrimui reikalingos, įskaitant papildomą, medžiagos gavimo dienos atliktų ekspertinių tyrimų dalis (procentai) VTPT" reikšmės 2025 m.-69,0; 2026- 71,0; 2027-73,0.


Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše nustatyti kriterijus, pagal kuriuos Socialinių paslaugų priežiūros departamentas galėtų įvertinti SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumą.

Kiekybinių bei kokybinių rodiklių sąrašas ir atsiskaitymo tvarka numatyta SKPC veiklos aprašo, patvirtinto 2023 m. gegužės 9 d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 „Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo”, 22-23(1) punktuose. SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumo kriterijai ir jų naudojimo tvarka patvirtinta SKPC veiklos apraše, vadovaujantis 2024 m. birželio 20  d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-416 „Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023 m. gegužės 9 d. įsakymo Nr. A1-296 „Dėl specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo“ pakeitimo”. Įvertinus esamą situaciją, SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumą vertins ne Socialinių paslaugų priežiūros departamentas, o SADM Centralizuotas vidaus audito skyrius, nes pastarasis turi daugiau reikalingų kompetencijų ir patirties atliekant tokio pobūdžio vertinimus.


Atlikti Privalomąjį sveikatos draudimo fondą administruojančių įstaigų valdymo, vykdomų funkcijų analizę ir, atsižvelgiant į analizės rezultatus, priimti sprendimus dėl Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų vykdomos veiklos (funkcijų) optimizavimo, įskaitant tik vienos sutarties su kiekviena asmens sveikatos priežiūros įstaiga sudarymą, ir fondą administruojančių įstaigų optimalios pertvarkos alternatyvų, įvertinant ir įstaigų reorganizavimo galimybes.

2020 m. Sveikatos apsaugos ministerija parengė Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 7, 91, 121, 15, 17, 18, 20, 21, 23, 26, 261, 262, 27, 28, 29, 30, 31, 36 straipsnių, V skyriaus pakeitimo ir 32, 33, 34, 35 straipsnių, VI skyriaus pripažinimo netekusiais galios projektą (2020-06-11 Nr. XIIIP-4827(2)), kuriuo siekiama sudaryti teisines prielaidas Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, šiuo metu veikiančioms fondo administravimo įstaigoms – Valstybinei ligonių kasai (VLK) ir penkioms teritorinėms ligonių kasoms (TLK) – sujungti į vieną juridinį asmenį; taip pat tikslinti nuostatas, reglamentuojančias sutarčių su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis (ASPĮ) sudarymą (atsižvelgiant į sutarčių sudarymo centralizavimą). Seimo organizuotas ekspertinio vertinimo pirkimas dėl fondą administruojančių įstaigų optimalios pertvarkos alternatyvų, įvertinant ir įstaigų reorganizavimo galimybes, neįvyko. Įstatymo projektas grąžintas Vyriausybei tobulinti.Nuo 2020-09-01 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1563 patvirtintos naujos Teritorinių ligonių kasų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų sutarčių sudarymo tvarkos aprašo nuostatos ir 2021 m. asmens sveikatos priežiūros įstaigos (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugas) sudarė vieną sutartį su teritorine liginių kasa, kurios veiklos zonoje yra ASPĮ buveinė ir paslaugas įstaiga galės teikti visiems gyventojams. Teisės aktu reglamentuota lovos funkcionavimo rodiklio reikšmė (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-08 įsakymas Nr. V-1020), priimti teisinio reglamentavimo pakeitimai, pagal kuriuos sutartinės sumos brangiųjų tyrimų ir procedūrų išlaidoms apmokėti planuojamos centralizuotai VLK (2020-10-28, Nr. V-2393), nustatytas PSDF biudžeto lėšų paskirstymas ASPĮ potencialiems donorams paruošti (2020-12-11, Nr. V-2912). Vadovaujantis VLK direktoriaus 2021-12-03 įsakymu Nr. 1K-363 „Dėl teritorinėms ligonių kasoms numatomų lėšų sumų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms nustatymo“, 2022 m. visose TLK sprendimai dėl lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms paskirstymo asmens sveikatos priežiūros įstaigoms priimami remiantis vienoda tvarka „Lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms apimčių nustatymo metodika“ (sutarčių su ASPĮ sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašo, patvirtinto Kauno TLK direktoriaus 2021-06-30 įsakymu Nr. 1-106, 5 priedas).Siekiant sudaryti teisines prielaidas PSDF veiklai optimizuoti ir efektyvinti, PSD valdymo struktūrai konsoliduoti, administravimui supaprastinti, tobulinti PSD sistemos valdymą, patikslinti ASPĮ, vaistinių ir kitų ūkio subjektų, sudariusių sutartis su Valstybine ligonių kasa ar teritorine ligonių kasa, teises ir pareigas ir reglamentuoti šių subjektų veiklos priežiūrą, aiškiai nustatyti iš PSDF biudžeto apmokamų paslaugų apimtį ir struktūrą, parengtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 7, 9(1), 18, 20, 26(1), 26(2), 27, 28, 29, 31, 36 straipsnių, V, VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 34(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas (2023-06-22 Nr. XIVP-2944), kuriuo, numatomas VLK ir teritorinių ligonių kasų sujungimas į vieną juridinį asmenį, VLK teisių ir pareigų patikslinimas.


Atsižvelgiant į analizės rezultatus identifikuoti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas ir, pasirinkus rekomendacijos įgyvendinimo būdą, teikti pasiūlymus keisti teisės aktus.

Priimtame naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme (2020-10-01 Nr. XIII-3308, pakeitimas 2021-12-23 Nr. XIV-840) nustatyta viešojo sektoriaus subjekto (ir išteklių fondo) finansinių ataskaitų rinkinio ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio sudėtis. Taip pat nustatytos išimtys, kada fondai gali rengti šias ataskaitas nesilaikydami sudėčiai keliamų reikalavimų. Tokiais atvejais fondo ataskaitų rinkinį sudaro ataskaitos, kuriose pateikiamos fondo veiklos ataskaitos, finansinės būklės, veiklos rezultatų, pinigų srautų, grynojo turto pokyčių, pajamų ir išlaidų sąmatos vykdymo informacija ir kurių sudėtį kiekvienam fondui ir jose teikiamai informacijai keliamus reikalavimus nustato finansų ministras.


Įgyvendinti specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą.

2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtintos mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija ir elektroninių nusikaltimų srityje besispecializuojančių pareigūnų mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Bendrųjų gebėjimų stiprinimas“, „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Specializuotų gebėjimų stiprinimas“. Koncepcija ir joje numatytomis mokymų programomis siekiama sustiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ugdyti pagrindines ir privalomas specialiąsias specializuotų Generalinės prokuratūros prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų, dirbančių su nusikaltimais elektroninėje erdvėje, kompetencijas. Mokymus pagal 2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos pažangos priemonę planuojama įgyvendinti iki 2025 m.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Šalčininkų r. savivaldybė inicijavo projektą „Bendruomeninių vaikų globos namų ir vaikų dienos centrų tinklo plėtra Šalčininkų rajono savivaldybėje“ (projekto Nr. 08.1.1-CPVA-V-427-05-0004), kurio metu administracinės paskirties pastate (unikalus Nr. 8596-1000-4013, 143,93 kv. m, gautas valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti ir buvo nenaudojamas jokiai veiklai vykdyti) įkurtas vaikų dienos centras.Šalčininkų r. savivaldybės tarybos 2023-02-02 sprendimu  Nr. T-(1.3E)-1035 Šalčininkų r. savivaldybės nuosavybėn perimti valstybei nuosavybės teise priklausantys 2 butai (unikalūs Nr. 8596-9010- 1006:0011 (46,41 kv. m) ir 8594-0145- 8014:0006 (55,01 kv. m)).


Pavesti ministerijoms įvertinti savo ir reguliavimo sričiai priskirtų įstaigų ir įmonių veikloje turto arba verslo vertinimo rezultatų (pagal Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymą parengtų turto arba verslo vertinimo ataskaitų) naudojamo atvejus ir pagal poreikį numatyti, kad teisės aktuose, reglamentuojančiuose šiuos atvejus, prieš turto arba verslo vertinimo rezultatų pagrindu priimant sprendimus, būtų nustatyta pareiga kreiptis į Turto vertinimo priežiūros tarnybą jos išvadai gauti. Prireikus teisės aktų projektus pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.

2024-04-25 Seimas priėmė Privalomojo turto ir verslo vertinimo įstatymą (Nr. XIV-2575, įsigalios nuo 2026-05-01) ir su juo susijusių teisės aktų paketą, kuriais keičiamas turto ir verslo vertinimo reguliavimo modelis. Teisės aktų pakeitimais sudarytos sąlygos skaitmeniniams sprendimams, kurie veiktų kaip prevencija privalomojo turto arba verslo vertinimo ataskaitų kokybės kontrolei bei prisidėtų prie privalomojo vertinimo teisėtumo ir patikimumo užtikrinimo. Numatyta atverti visas viešojo sektoriaus turto vertinimo ataskaitas, viešinti nuasmenintus kito vertinamo turto duomenis. Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnyba vietoj vykdomų licencijavimo ir priežiūros funkcijų rengs aktualias vertinimo standartų taikymo Lietuvoje rekomendacijas bei taikant administracinę atsakomybę už vertinimo pažeidimus, užtikrins visuomenės interesą vertinimo srityje.


Peržiūrėti ir atnaujinti Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą

Įregistruota Šalčininkų rajono savivaldybės nuosavybės teisė į butą, esantį Vaivorykštės g. 7-6, Eišiškių sen., Emiliškių k., Šalčininkų r. sav. (buto unikalus Nr. 8594-0145-8014:0006). VĮ Registrų centrui buvo pateikti dokumentai buto, esančio Melioratorių g. 9-7, Eišiškių sen., Emiliškių k., Šalčininkų r. sav. (buto unikalus Nr. 8596-9010-1006:0011), teisinei registracijai atlikti, tačiau gautas VĮ Registrų centro atmetimas. Šiuo metu pildoma deklaracija IS „Infostatyba“, kuri reikalinga šio buto įregistravimui VĮ Registrų centro Nekilnojamojo turto registre.


Atnaujinti darbo krūvio nustatymo tvarką (kokybės sistemos darbo instrukcija PŽ-1-1-D2)

Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. gruodžio 16 d. įsakymu Nr. B1-1212 patvirtintas „Dėl kokybės sistemos darbo instrukcijos PŽ-1-1-D2 „Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos priežiūros departamento pareigūnų, vykdančių ūkio subjektų veiklos priežiūrą, darbo krūvio vertinimas“ , kuriame  aprašyti VMVT Priežiūros departamento pareigūnų, vykdančių ūkio subjektų veiklos priežiūrą, darbo krūvio vertinimo principai, pateikta darbo krūvio skaičiavimo metodika.


Parengti su valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio ir Vyriausybės rengiamos veiklos ataskaitos pateikimo Seimui terminais susijusių teisės aktų pakeitimų projektus.

Priimtas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 pakeitimo įstatymas (2020-10-01 Nr. XIII-3308) pakeitė Vyriausybės Seimui teikiamų (ir Seimo tvirtinamų) metinių ataskaitų rinkinių sudėtį, pateikimo terminus ir tvarką. Įstatyme nustatytas valstybės, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinių ir audito ataskaitų pateikimo Seimui terminas – iki gegužės 15 d. (2022 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių rinkinių), nacionalinio ataskaitų rinkinio – iki birželio 5 d. (2024 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių rinkinių). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 str. pakeitimo įstatymo pakeitimu (2021-12-23 Nr. XIV-840) naujojo teisinio reglamentavimo įsigaliojimas nukeltas vieneriems metams. 2023 metų valstybės, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkiniai ir audito ataskaitos Seimui pateiktos gegužės 15 d., o iki birželio 5 d. Seimui bus teikiamas 2025 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių nacionalinis ataskaitų rinkinys. Naujos įstatymo nuostatos leido ir veiklos rezultatus susieti su finansiniais duomenimis – valstybės metinių ataskaitų rinkinio sudėtis papildyta valstybės pažangos ataskaita, kuri apima Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.


2020-10-01 priimti Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymų pakeitimai, nustatantys naujus Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų sąmatų rengimo principus.Lėšų sąmatų projektus ir ataskaitų rinkinius nuo 2023 m. planuota rengti taikant kaupimo principą ir teikti Seimui tvirtinti kartu su atitinkamų metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektu (anksčiau sąmatos buvo rengiamos taikant pinigų apskaitos principą ir tvirtinamos atitinkamų metų Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatyme). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams – iki 2023-01-01. Naujos įstatymo nuostatos bus taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams.  Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2022 m. pateikė Vyriausybei svarstyti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo projektą (teisės aktų paketas). Vyriausybė 2023-04-12 nutarimu Nr. 262 pritarė šiam projektui ir pateikė jį svarstyti Seimui (2023-04-17 įstatymo projekto Nr. XIVP-2636). Įstatymas priimtas 2023-05-23 Nr. XIV-1966.  Įstatyme nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas, socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291). Vadovaujantis šiemet įsigaliojusiomis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo nuostatomis visų minėtų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273).


Priėmus Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 pakeitimo įstatymą, bus atnaujinti įgyvendinantieji teisės aktai, reglamentuojantys vidaus kontrolę.

Atsižvelgiant į naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020-01-01, finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Be to, Vyriausybės 2020-07-01 nutarimu Nr. 741 patikslintos Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo nuostatos. Reikšmingų pokyčių teisės aktuose dėl atsakomybių paskirstymo už vidaus kontrolės funkcijas nėra. Patikslinimai susiję su Finansų valdymo ir apskaitos posistemį naudojančių ir prie jo pereinančių viešojo sektoriaus subjektų apskaitos organizavimo ir atsakomybės už juos dalykais. Finansų ministerija kasmet atlieka iš viešųjų juridinių asmenų (VJA) gautos informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą analizę, parengia apžvalgą ir pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo VJA tobulinimo. Taip pat 2023 m. įdiegė bendrą informacinę sistemą buhalterinei apskaitai tvarkyti (FABIS). Iki 2024-12-31 Finansų ministerija planuoja parengti ir pateikti Vyriausybei 2018-05-23 nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ naujos redakcijos projektą, kurio įsigaliojimas leistų sustyguoti vidaus kontrolės procesus ir finansinės apskaitos dokumentų pateikimą apskaitą tvarkančiam asmeniui. Priemonę laikysime įgyvendinta, kai minėto teisės akto nauja redakcija bus priimta.


Sunykusį turtą teisės aktų nustatyta tvarka nurašyti ir likviduoti,  patikslinti šio turto kadastro duomenis (išregistruoti iš Nekilnojamojo turto registro).

Pasvalio r. savivaldybė pripažino netinkamais (negalimais) naudoti savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybei nuosavybės teise priklausantį  nekilnojamąjį turtą (NT): ūkinį pastatą (unikalus Nr. 6796-2001-6032, 27 kv. m), kiemo statinį – šulinį (unikalus Nr. 6796-2001-6054), esančius Vilniaus g. 20, Joniškėlio m. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-10-30 nutarimu Nr. 830 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo“ minėtas NT išregistruotas iš Nekilnojamojo turto Registro.


Imtis veiksmų užtikrinančių, kad valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti skirtas valstybės nekilnojamas turtas būtų naudojamas pagal paskirtį - žemės ūkio funkcijoms vykdyti.

Vilniaus r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto (NT) objektų naudojimo – administracinės paskirties patalpų, esančių Rinktinės g. 50, Vilniuje (unikalus Nr. 1097-0017-4010:0002 (dalis 9226/328576)) ir gaisrinės pastate esančių gyvenamųjų patalpų, adresu Mokyklos g. 13, Mostiškių k., Vilniaus r. (unikalus Nr. 4400-0369-7290). Visos administracinės paskirties patalpos nuo 2020-08-21 yra naudojamos pagal paskirtį žemės ūkio funkcijoms vykdyti (patalpose dirba Vilniaus r. savivaldybės administracijos Žemės ūkio skyriaus specialistai). Gaisrinės patalpose esančios gyvenamosios patalpos yra reikalingos priešgaisrinės saugos funkcijoms vykdyti, kurias suremontavus (2024 m.) bus įrengta ugniagesiams fizinio pasirengimo salė ir teorinio pasirengimo klasė.


Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacijai Nr. 3.1).

Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354, pakeitimus planuojama parengti tik tuomet, kai bus pakeistas Priešgaisrinės saugos įstatymas. Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (toliau - Įstatymo projektas) yra parengtas, tačiau nepateiktas Vyriausybei svarstyti. Planuojama, kad iki 2026 m. Įstatymo projektas bus patobulintas atsižvelgiant į naujos Vyriausybės programą ir pateiktas Vyriausybei.


Tauragės r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 3 nekilnojamojo turto (NT) objektus, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti NT buvo perduotas. Savivaldybės taryba 2021-02-17 sprendimu Nr. 1-45 „Dėl sutikimo perimti Tauragės rajono savivaldybės nuosavybėn valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą“ sutiko perimti Tauragėje esantį valstybės turtą (dalį pastato-administracinių patalpų Respublikos g. 2 (unikalus Nr. 7796-7003-0010, 471 kv. m) ir administracinį pastatą Prezidento g. 7 (unikalus Nr. 7793-5002-8052, 335,69 kv. m)), kuris naudojamas savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms vykdyti. Savivaldybės taryba 2021-05-26 sprendimu Nr. 1-186 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio  ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto pripažinimo nereikalingu“ (2021-07-28 savivaldybės tarybos sprendimas Nr. 1-236 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto pripažinimo nereikalingu“ pakeitimo“) pripažino administracines patalpas Bažnyčių g. 20-4, Tauragėje (unikalus Nr. 7796-8000-2010:0004, 94,78 kv. m), nereikalingomis valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti, o kitą minėtą turtą – nereikalingu valstybės funkcijoms vykdyti. Vyriausybės 2022-02-09 nutarimu Nr. 100 minėti objektai perduoti Tauragės r. savivaldybės nuosavybėn, nuosavybės teisė 2022-03-04 įregistruota Nekilnojamojo turto registre. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-12-07 nutarimu Nr. 1209, patalpos, esančios Bažnyčių g. 20-4, 2023-02-28 perdavimo-priėmimo aktu Nr. 29-36/23-A6-25 perduotos VĮ Turto bankui patikėjimo teise valdyti, naudoti ir disponuoti.


Atliekant apklausą dėl vartotojų pasitenkinimo indekso nustatymo, į apklausą įtraukti klausimus ūkio subjektams (įskaitant klausimus, susijusius su verslo naujokų konsultavimu) dėl VMVT vykdomų prevencinių priemonių naudingumo.

2024 m. atlikta vartotojų (asmenų) pasitenkinimo VMVT teikiamomis paslaugomis apklausa. Vienas iš atliktos apklausos tikslų – įvertinti ūkio subjektų, įskaitant verslo naujokų, pateiktus atsiliepimus apie VMVT jiems suteikiamas paslaugas ir jos vykdomas prevencines priemones, siekiant didinti teikiamų paslaugų efektyvumą ir gerinti prevencinių priemonių veiksmingumą.


Įdiegus bendrą buhalterinės apskaitos informacinę sistemą užtikrinti standartizuotų apskaitos procesų taikymą įstaigose, kurių apskaita šiuo metu yra tvarkoma centralizuotai.

2023-08-25 baigto įgyvendinti projekto „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“ metu buvo įdiegtas Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrasis posistemis (FABIS), naudojamas visuose viešojo sektoriaus subjektuose, kurių finansinė apskaita tvarkoma centralizuotai. FABIS naudojimo taisyklėse, patvirtintose finansų ministro 2006-04-06 įsakymu Nr. 1K-152, reglamentuojami ir privalomi taikyti FABIS standartiniai finansinės apskaitos bei susiję procesai (2023-08-29 įsakymo Nr. 1K-303 redakcija).


Atlikti visuomenės nuomonės tyrimą smurto prieš vaikus tema, siekiant išsiaiškinti visuomenės nuomonės pokytį ir gebėjimą atpažinti smurtines situacijas.

Nuo 2021 m. Valstybinė vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba kasmet atlieka visuomenės nuomonės tyrimą, kuriuo metu siekia išsiaiškinti smurto supratimo ir tolerancijos lygį visuomenėje. Kasmet atliekamas visuomenės nuomonės tyrimas parodė, kad per pastaruosius 2 metus žmonių, linkusių vaikams taikyti fizines bausmes sumažėjo 5 proc. (nuo 50 proc. Iki 45 proc.). Kalbant apie konkrečius pavyzdžius, kas yra laikoma smurtu, pokytis dar didesnis. Pavyzdžiui 2021 m. į klausimą „Ar ausies nusukimas vaikui už nepaklusnumą yra smurtas?“ 47 proc. Respondentų teigė, kad tai nėra smurtas arba buvo neapsisprendę, tuo tarpu 2023 m. lapkričio 17-29 d. atlikto tyrimo duomenimis taip manančių sumažėjo iki 35 proc. Tai rodo, kad smurto atpažįstamumas ir netoleravimas visuomenėje auga. Taip pat visuomenės nuomonės tyrimas parodė, kad žmonės itin vertina didėjantį Tarnybos viešumą, 2021, 2022 ir 2023 m. respondentai tai įvertino kaip didžiausią teigiamą įstaigos pokytį (augimas nuo 13 iki 22 proc. per 2 metus).