Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų numatyti kontrolės priemones, kurios užtikrintų išsamių ir patikimų duomenų apie administracines ir viešąsias paslaugas Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje ir Lietuvos paslaugų kataloge pateikimą ir atnaujinimą, ir padėtų prisidėti prie operatyvaus paslaugų teikimo trūkumų šalinimo ir (ar) teikimo proceso supaprastinimo.

Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 3 priemonės. Visos priemonės yra įgyvendintos: nustatyti nauji (papildomi) į PASIS teikiamų duomenų patikimumo tikrinimo elementai, sukurtas duomenų pateikimo į PASIS kontrolės mechanizmas. Atlikta administracinių ir viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje vakokybe.vrm.lt.


Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto inventorizacijos rezultatai rodytų faktinę šio turto būklę – inventorizavimo aprašuose fiksuoti tikrąją šio turto būklę.

Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Kauno miesto savivaldybės administracija

Kauno m. savivaldybė pagal teiktą rekomendaciją inventorizuoti 16 patikėjimo teise valdomų valstybės nekilnojamojo turto (NT) objektų 6 pastatus inventorizavo, 10 pastatų perdavė valdyti biudžetinei įstaigai S. Dariaus ir Girėno aerodromui.


Paramos gavėjai turėtų įvertinti ilgalaikes projekto nacionalinio finansavimo galimybes, įskaitant atvejus, jei projekto išlaidos padidėtų arba ES finansavimas būtų  mažesnis, nei planuota. Šie skaičiavimai turėtų būti reguliariai pateikiami ir paaiškinami kiekvienos šalies nacionaliniams parlamentams.

Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija

Rekomendacija nustatytu laiku visa apimtimi nėra įgyvendinta. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas užsitęsė, o projektas turi būti įgyvendintas iki 2030 metų, nacionalinio finansavimo galimybių įvertinimas  ir šiuo klausimu priimti sprendimai iki projekto pabaigos bus stebimi Valstybės kontrolei atliekant viešojo sektoriaus veiklos srities Transportas ir komunikacija strateginį tyrimą.


Atsižvelgiant į tai, kad ministerijos veiklos rezultatų vertinimo kriterijų skaičius turėtų būti ne didesnis nei gerai suformuluotų pagrindinių kriterijų rinkinys, optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiuose veiklos planuose.

Lietuvos Respublikos finansų ministerija

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos rekomendacijos įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto Strateginio valdymo įstatymo Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta nauja redakcija) nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija). Atsižvelgdami į tai, kad vykdant strateginio valdymo reformą reikšmingai pakeista visa strateginio valdymo sistema, Strateginio valdymo įstatymą įgyvendinantys teisės aktai nuolat keičiami ir tobulinami, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.


Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija


Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija


Pereinamuoju laikotarpiu maksimaliai apriboti galimybę valstybės nekilnojamąjį turtą gauti panaudos pagrindais.

Atsižvelgiant į tai, kad Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymu (2019-07-25 Nr. XIII-2398) buvo susiaurintas panaudos subjektų skaičius, atsisakant panaudos ne viešojo sektoriaus subjektams (išskyrus asociacijas bei labdaros ir paramos fondus) ir į tai, kad yra tęsiama teiktos rekomendacijos „Numatyti, kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės nekilnojamasis turtas laikinai neatlygintinai valdyti ir naudotis neperduodamas“ įgyvendinimo stebėsena, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta. Rekomendacijos stebėsena baigta.


Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, nustatyti problemų registravimo kriterijus, proceso procedūras, dalyvių funkcijas ir atsakomybes, proceso stebėsenos ir kontrolės priemones.

Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą:- 2022-06-20 "Promapp" sistemoje dokumentuotas IT problemų valdymo procesas;- parengtos IT problemų valdymo taisyklės (patvirtinta 2022-08-01 įsakymu Nr. VE-559(1.3E)).


Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto apskaita būtų tiksli ir išsami - apskaitoje registruoti visą savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamą turtą ir imtis priemonių, kad visi apskaitos duomenys būtų tikslūs ir išsamūs.

Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, apskaitoje nustatyti trūkumai pašalinti, pasiektos 100 proc. rodiklių „Į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybių nuosavybėn, bet dar neperduotas“ ir „Savivaldybių apskaitos registruose informacija apie savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto dalį yra tiksli – parodo tikrąją valdomo nekilnojamojo turto apimtį“ reikšmės.


Jonavos rajono savivaldybės administracija

Jonavos r. savivaldybei 2022-02-07 buhalterinės apskaitos registruose užregistravus valstybės nekilnojamąjį turtą, esantį Jonavos m. ir apie kurio valdymą patikėjimo teise savivaldybė nežinojo (5/100 pastato dalį Mokyklos g. 22 (unikalus Nr. 4695-0004-7024) ir 17/100 pastato dalį Fabriko g. 18 (unikalus Nr. 4695-0001-0021)), siektina 100 proc. rodiklio "į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybiųnuosavybėn, bet dar neperduotas" reikšmė pasiekta.


Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, patikslinti užklausų ir incidentų klasifikavimo schemas, Informacinių technologijų pagalbos tarnybos taikomus paslaugų lygius, proceso dalyvių funkcijas ir atsakomybes.

Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, Registrų centras 2022 m.:- „Promapp“ sistemoje paskelbė IT incidentų valdymo proceso aprašą su klasifikavimo/kategorijų aprašymu, IT užklausų valdymo procesą;- Parengė IT užklausų valdymo taisykles.Įgyvendinus rekomendaciją, užtikrinamas tinkamas paslaugų užklausų ir incidentų valdymas: 2022-2023 m. padaugėjo Registrų centro paslaugų naudotojų laiku išnagrinėtų užklausų (nuo 46 proc. iki 85,1 proc.) ir išspręstų incidentų (nuo 57 proc. iki 93 proc.).


Peržiūrėti tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų finansavimo koncepciją iš esmės: įvertinti, ar kasmet vykdomas tautinių mažumų ir integracijos centrų projektų finansavimas (užtikrinant finansavimą jų veiklos vykdymui) yra tinkamiausias tautinių mažumų integracijos į visuomenę finansavimo būdas. Teigiamo sprendimo atveju, keisti Centrų veiklos projektų finansavimo tvarką taip, kad būtų užtikrintos galimybės visiems centrams lygiomis teisėmis dalyvauti konkurencinėje projektų atrankoje ir nesudarytos sąlygos išskirtiniam subjektų ratui naudotis projektams vykdyti skirtomis lėšomis kaip savo veiklos ar įstaigos išlaikymui.

Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija

Kultūros centrų įstatymo 9 straipsnis (2022-12-20 Nr. XIV-1718) numato Lietuvos nacionalinio kultūros centro, savivaldybių ir kitų kultūros centrų finansavimą, tačiau viešosios įstaigos, kurių savininko ar dalininko teises įgyvendina Tautinių mažumų departamentas, neatitinka Kultūros centrų įstatyme numatyto kultūros centrų apibrėžimo. Seimas 2024-11-07 priėmė Lietuvos Respublikos tautinių mažumų įstatymą Nr. XIV-3079, kuris įsigalios 2025-01-01. Įstatymo 14 straipsnis numato, kad valstybė finansuoja veiklų (programų), kuriomis įgyvendinama valstybės politika tautinių mažumų srityje, vykdymą Biudžeto sandaros įstatymo nustatyta tvarka. Tokiu būdu įtvirtintas teisinis pagrindas skirti asignavimus viešųjų įstaigų, kurių savininko ar dalininko teises įgyvendina Tautinių mažumų departamentas, veiklas.


Siekiant sumažinti riziką nepasiekti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos tikslų – visiškos viešojo sektoriaus skaitmenizacijos ir sistemų integracijos – ir užtikrinti 70-tojo rodiklio „Pradėjęs veikti atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centras“ ilgalaikį poveikį bei pasiekimo tęstinumą ir visišką atitiktį ES Tarybos sprendime numatytiems įsipareigojimams, teisės aktuose nustatyti atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centro funkcijas ir jo veikimo tvarką, numatant:o esamų skaitmeninių sprendimų funkcionalumo vertinimą,o visų naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų, tikslingumo vertinimą, o baigus šį procesą – jų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimą,o prievolę viešojo sektoriaus subjektams kreiptis į centrą įvertinti naujai kuriamus skaitmeninius sprendimus.

Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas. Teisės aktuose nustatytos atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centro funkcijos ir jo veikimo tvarka, atitinkančios ES Tarybos sprendime nustatytus reikalavimus dėl esamų ir naujų skaitmeninių sprendimų.


Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Palangos miesto savivaldybė).

Palangos miesto savivaldybės administracija


Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Zarasų rajono savivaldybė).

Zarasų rajono savivaldybės administracija


Siekiant užtikrinti, kad visos planuotos paslaugos būtų nuolat teikiamos ir jos atitiktų kokybės reikalavimus, – įgyvendinti rizikų valdymo plane numatytas priemones  (Kauno rajono savivaldybė).

Kauno rajono savivaldybės administracija


Siekiant užtikrinti, kad visos planuotos paslaugos būtų nuolat teikiamos ir jos atitiktų kokybės reikalavimus, – įgyvendinti rizikų valdymo plane numatytas priemones (Klaipėdos miesto savivaldybė).

Klaipėdos miesto savivaldybės administracija


Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Klaipėdos miesto savivaldybė).


Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Klaipėdos rajono savivaldybė).

Klaipėdos rajono savivaldybės administracija


Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Palangos miesto savivaldybė).


Siekiant užtikrinti priverstinio  išieškojimo valstybės naudai proceso nuoseklumą:• optimizuoti mokestinių nepriemokų priverstinio  išieškojimo  procesą taip, kad antstoliai nuosekliai tęstų šį procesą ir būtų užtikrinta valstybės ir skolininkų interesų pusiausvyra;• įpareigoti valstybės institucijas pateikti antstoliams informaciją apie atliktus išieškojimo veiksmus ir jų rezultatus, kitą su išieškojimu susijusią informaciją.

Teisingumo ministerija informavo, kad buvo nuspręsta - siekiant optimizuoti skolų į valstybės biudžetą išieškojimo procesą ir užtikrinti savalaikį bei tinkamą keitimąsi aktualia informacija, būtina modernizuoti Antstolių informacinę sistemą, Mokesčių apskaitos informacinę sistemą ir šių sistemų integracinę sąsają. Valstybinė mokesčių inspekcija vykdo projektą "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", kuriuo iš esmės bus keičiami valstybės skolų administravimo ir išieškojimo procesai. Projektui įgyvendinti 2024-06-05 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas  Nr. 2806 ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2805 (įsigalioja 2026-07-01). Rekomendacijai įgyvendinti turi būti įgyvendintas VMI projektas "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", todėl jos stebėseną tęsiama iki 2026 -07-01.


Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, nustatyti priemones, kurios užtikrintų periodinį Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių sistemų išteklių esamos būklės analizę ir būsimų pajėgumų poreikių planavimą, pagrįstą veiklos reikalavimais, poveikio analize ir rizikos vertinimu.

VĮ Registrų  centras 2023 m. paskelbė procesą „Stebėti ir valdyti IT infrastruktūros pajėgumus“, skirtą užtikrinti eksploatuojamos IT infrastruktūros pajėgumų atitikimą veiklos poreikiams bei patvirtino įsakymu VE-348 (1.3 E) „Dėl valstybės Įmonės Registrų centro informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklių patvirtinimo“  IT infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisykles. 2021—2024 m. visų Registrų centro tvarkomų pirmos kategorijos valstybės informacinių išteklių prieinamumas kas mėnesį atitiko teisės aktus.


Siekdami turėti teisingus ir patikimus Lietuvių kalbos instituto finansinius duomenis, rekomenduojame įvertinti finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo institute įgyvendinimą ir pagal kompetenciją imtis priemonių užtikrinti, kad instituto finansinė apskaita būtų organizuojama ir tvarkoma vadovaujantis teisės aktais.

Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija

Lietuvių kalbos institutas (toliau – LKI) ėmėsi veiksmų, pašalino audito metu nustatytus trūkumus ir įgyvendino pateiktas rekomendacijas. Siekiant užtikrinti teisingą apskaitos tvarkymą į LKI Finansų skyrių priimta dar viena darbuotoja.  Nuo 2024 metų sausio 01 d. finansinė apskaita tvarkoma viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrajame posistemyje FABIS. LKI direktorės 2024 m. gegužės 21 d. įsakymu Nr. 24 patvirtinta apskaitos politika. Taip pat pakeisti ilgalaikio turto nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominiai normatyvai, dėl kurių reikšmingai sumažėjo nusidėvėjimo ir amortizacijos sąnaudos. 2024 m. eigoje konsultanto pagalba (dėl  finansinės apskaitos tvarkymo ir ūkinių operacijų registravimo) ištaisytos apskaitos klaidos FABIS ir užtikrintas apskaitos tvarkymas, laikantis teisės aktų reikalavimų. Valstybės kontrolės teiktos rekomendacijos įgyvendintos. Kaip informavome anksčiau, LKI direktorė vykdo nuolatinę finansinės apskaitos tvarkymo stebėseną. Vyriausiajai finansininkei pareikšta žodinė pastaba.Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (toliau – ŠMSM) Finansinės apskaitos skyriaus atsakinga darbuotoja (toliau – LKI kuratorė) vykdo teikiamų ataskaitų duomenų analizę, siekdama rasti galimas klaidas, nustatyti neteisingą apskaitos duomenų atvaizdavimą ir informacijos pateikimą ataskaitose. Pagal prie finansinių ataskaitų rinkinio pateiktą didžiąją knygą matyti, kad informacija finansinėse ataskaitose išskleista teisingai. Taip pat buvo peržiūrėti ir įvertinti krūviai ir atsakomybės ŠMSM Finansinės apskaitos skyriaus darbuotojų, atsakingų už ŠMSM VSS grupės teikiamų ataskaitų analizę. Teikiamų ataskaitų analizei paskirtos trys kuratorės. LKI paskirta kita kuratorė.


Siekiant ekstremaliųjų situacijų metu užtikrinti tvarų sveikatos paslaugų teikimą, tobulinti bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis modelį, kad būtų galima operatyviau pasitelkti savanorius.

Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija

Nuo 2024-12-10 įsigaliojo naujos redakcijos Tarptautinių humanitarinių ir nevyriausybinių organizacijų pasitelkimo sveikatos priežiūrai užtikrinti ekstremaliųjų įvykių, ekstremaliųjų situacijų ir krizių atvejais tvarkos aprašas (2024-12-09 įsakymu Nr. V-1265), kuris sudaro prielaidas operatyviau pasitelkti savanorius ekstremaliųjų situacijų metu. Apraše reglamentuoti NVO pasitelkimo asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui užtikrinti organizavimo principai, NVO pajėgų atrankos nuostatos, galimos NVO pajėgų pagalbos sritys ir pagalbos teikimo vietos, bendradarbiavimo organizavimo tvarka.


Siekiant apsaugoti nykstančius, retus gyvūnus, paukščius, augalus, užtikrinti, kad į „Natura 2000“ tinklą būtų įtraukta ne mažiau kaip 60 proc. kiekvienos rūšies prioritetinių miško buveinių ir 20 proc. neprioritetinių miško buveinių.


Siekiant efektyviau vykdyti darbų kokybės kontrolės priežiūrą valstybinės reikšmės keliuose ir užtikrinti, kad šie keliai būtų tiesiami ir remontuojami kokybiškai, projektų įgyvendinimo priežiūros procesą tobulinti taip, kad:•jis būtų vykdomas remiantis rizikos vertinimu;•būtų nešališkai įsitikinama, kokia yra statomų kelių kokybė.

Siekiant efektyviau vykdyti darbų kokybės kontrolės priežiūrą valstybinės reikšmės keliuose ir užtikrinti, kad šie keliai būtų tiesiami ir remontuojami kokybiškai, projektų įgyvendinimo priežiūros procesas vykdomas remiantis rizikos vertinimu, nešališkai įsitikinama, kokia yra statomų kelių kokybė.


Kad prokuratūra galėtų įvertinti  organizavimo ir vadovavimo ikiteisminiams tyrimams bei valstybinio kaltinimo palaikymo  veiksmingumą ir galėtų priimti pagrįstus sprendimus veiklai tobulinti:įsitraukti į SVP rodiklį dėl visų nusikalstamų veikų ištyrimo ir nusimatyti jo reikšmę;išsiaiškinti priežastis, kodėl Informatikos ir ryšių departamento ir Generalinės prokuratūros duomenų bazėse nesutampa informacija apie nusikalstamų veikų ištyrimą;išsiaiškinti priežastis, kodėl teismų statistinėse ataskaitose ir Generalinės prokuratūros duomenų bazėse nesutampa informacija apie išteisintų asmenų dalį.

Lietuvos Respublikos Generalinė prokuratūra


Siekiant, kad būtų teikiamos kokybiškos veterinarinės paslaugos, įvertinti teisinio reglamentavimo pakeitimų poreikį

Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija

VMVT direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė įvertino teisinio reglamentavimo pakeitimų poreikį.


Siekiant, kad veiktų tik tokios valstybės valdomos įmonės, kurių funkcijos yra svarbios valstybės tikslams įgyvendinti, užtikrinti, kad būtų įgyvendintos priemonės dėl valstybės valdomų įmonių portfelio optimizavimo.

2024 m. pab. Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos apimtyje VVĮ pertvarka įvykdyta. Priimti reikiami sprendimai valstybės valdomų įmonių portfelio išgryninimui.


Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą numatyti:● valstybės nekilnojamojo turto, planuojamo perduoti savivaldybėms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti reikalingumo įvertinimo procedūras;● perduoto valstybės nekilnojamojo turto naudojimo savivaldybėse stebėsenos ir kontrolės procedūras;● savivaldybėms pareigą teikti ataskaitas valstybės įgaliotai institucijai dėl nekilnojamojo turto, kurį jos gavo valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, faktinį naudojimą ir jo būklę.

Įsigaliojus Vyriausybės 2021-06-16 nutarimu Nr. 470 patvirtinto Valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarkos aprašo pakeitimams, sudarytos prielaidos įvertinti valstybės nekilnojamojo turto (VNT) perdavimo savivaldybėms valstybinėms funkcijoms įgyvendinti reikalingumą, perduoto turto faktinį naudojimą ir jo būklę. Vyriausybės atstovų įstaiga iki kiekvienų metų kovo 1 d. centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojui teikia išvadą, kurioje  įvertina, ar savivaldybės joms perduotą VNT naudojo Vyriausybės sprendimuose nurodytoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti (Vyriausybės 2021-06-16 nutarimas Nr. 469). Pagal 2021-2022 m. valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitų duomenis, savivaldybės 2021 m. pabaigoje patikėjimo teise iš viso valdė beveik 1,3 tūkst. VNT objektų (2022 m. – 954 objektų), kurių bendras plotas – 47,67 tūkst. kv. m (2022 m – 35,77 tūkst. kv. m). Vertinimo metu 2021 m. nustatyti 92 atvejai, kai savivaldybės perduotą 12 tūkst. kv. m VNT (2022 m. – 35 atvejai, 1,8 tūkst. kv. m) naudojo ne valstybinėms funkcijoms įgyvendinti. Apskaičiavus procentinį santykį tarp valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti skirto VNT ir faktiškai šioms funkcijoms įgyvendinti naudojamo turto, 2022 m. gauta 95 procentų (2021 m. – 75 procentų) rodiklio "Visas savivaldybių patikėjimo teise gautas valstybės nekilnojamasis turtas naudojamas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti" reikšmė, t. y. pokytis įvyko iš dalies. Atsižvelgiant į rekomendacijos įgyvendinimu siekiamo pokyčio svarbą, pokyčio stebėsena tęsiama iki 2025-12-31.


Siekiant efektyvesnio Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų panaudojimo, duomenimis grįsto valstybinės reikšmės kelių statybos ar remonto darbų planavimo, numatyti priemones, kurios užtikrintų, kad:•visų valstybinės reikšmės kelių su asfalto danga būklė būtų vertinama kasmet, apimant tą pačią vietą ir atstumą;•objektų atranka būtų atliekama tik pagal nustatytus reikalavimus;•būtų pagrindžiami prioritetinių eilių pakeitimai;•atrenkami asfaltuoti ruožai socialiniu ir ekonominiu požiūriu būtų atsiperkantys.

Buvo įgyvendintos priemonės siekiant efektyvesnio Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų panaudojimo, duomenimis grįsto valstybinės reikšmės kelių statybos ar remonto darbų planavimo.Tai lėmė, kad 2024 m. pabaigoje valstybinės reikšmės kelių, atrinktų rekonstruoti ar remontuoti remiantis ne aktualiais duomenimis, dalis sumažėjo iki 2,97 proc.; nebenaudojamos lėšos darbams valstybinės reikšmės keliuose, kurie nenumatyti prioritetinėse darbų eilėse, atlikti, taip pat kitus teigiamus pokyčius valstybinių kelių srityje.


Mobilizacijos ir pilietinio pasipriešinimo departamentas prie Krašto apsaugos ministerijos


Siekiant sudaryti sąlygas gyventojams naudotis centralizuotai teikiamomis geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis ir įgyvendinti strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytus  tikslus numatyti priemones, skatinančias savivaldybes įgyvendinti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros planus, o gyventojus prisijungti prie nutiestų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų

Siekiant sudaryti sąlygas gyventojams naudotis centralizuotai teikiamomis geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis ir įgyvendinti strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytus  tikslus buvo keičiamas Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymas, vykdomos atitinkamos priemonės, tačiau geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iš esmės nepadidėjo: 2023 m. pabaigoje centralizuotą geriamojo vandens tiekimo paslaugą gavo 83,45% gyventojų (0,35 proc. daugiau negu 2019 m. pabaigoje), centralizuotas nuotekų tvarkymo paslaugas – 78,07% gyventojų (1,57 proc. daugiau negu 2019 m. pabaigoje).


Kad prokurorų kvalifikacijos tobulinimas ir bendradarbiavimas su ikiteisminio tyrimo pareigūnais ir teisėjais padėtų stiprinti institucijų veiklos koordinavimą:sukurti prokurorų kvalifikacijos tobulinimo stebėsenos  mechanizmą, kuris padėtų imtis priemonių užtikrinti, kad prokurorai per kiekvienus kalendorinius metus išklausytų rekomenduojamą skaičių akademinių valandų mokymų;bendradarbiaujant su IT institucijomis ir teismais parengti ir įgyvendinti tarpinstitucinę kvalifikacijos kėlimo iniciatyvą.


Siekiant teisingos VSDF turto ir sąnaudų apskaitos, įsivertinti apskaitomų gautinų sumų, susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų atitiktį VSAFAS, jų nurašymo ūkinių operacijų registravimą ir pagal vertinimo rezultatus patikslinti ar papildyti VSDF apskaitos politiką. Vadovaujantis 7-uoju VSAFAS „Apskaitos politikos, apskaitinių įverčių keitimas ir klaidų taisymas“ atlikti reikiamus koreguojančius įrašus apskaitoje.

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

VSDF valdyba įvertino susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų ir nurašymo operacijų registravimo atitiktį VSAFAS reikalavimams ir Finansų ministerijos rekomendacijoms. Valdyba 2024-12-30 patvirtintoje fondo apskaitos politikoje nustatė, kaip apskaitoje registruojamos gautinos sumos ir neapibrėžtasis turtas, susiję su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu. Šių sumų apskaitai ir atskleidimui 2024 m. finansinių ataskaitų rinkiniuose  bus taikomos apskaitos politikos nuostatos.VSDF valdyba 2025-01-30 įdiegė programinius pakeitimus Valdymo informacinėje sistemoje (VIS) , kurie leidžia sprendimus dėl išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimo  susieti su užsienio kompetentingų įstaigų  pateiktais atsakymais kompensuoti, dalinai kompensuoti ar nekompensuoti prašomas kompensuoti šių išmokų sumas.Rekomendacija įgyvendinta.


Siekiant mažinti valstybės biudžeto lėšų poreikį neatlygintinai suteiktų paslaugų sąnaudoms kompensuoti, numatyti priemones, kuruos užtikrintų, kad valstybės ir savivaldybių institucijos, įstaigos naudotųsi galimu ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu.

Siekiant identifikuoti priežastis, dėl kurių duomenų gavėjai ne visada naudojasi ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu, valstybės mastu 2022 m. atlikta analizė.  Nustatyta, kad ne visais atvejais „sistema-sistema“ būdas patogus ir tinkamas naudojimui: būdo forma neturi juridinės reikšmės, ne visi gavėjai turi integruotas sąsajas ir įdiegtas sistemas, pritaikytas nuskaityti tokiu būdu gautus duomenis, nepatogus formatas (xml) didelės apimties duomenims analizuoti. Taip pat, nustatyta, kad institucijos, gaunančios neatlygintinai registrų duomenis nepakankamai kontroliuoja duomenų gavimą, todėl nevaldo neatlygintinai gaunamų duomenų srautų. Po atliktos analizės, informacinių sistemų tvarkytojams tais atvejais, kai duomenys duomenų gavėjams teikiami neatlygintinai, pavesta vykdyti teikiamų duomenų kiekio stebėseną ir kas ketvirtį jos rezultatus pateikti registrų ir valstybės informacinių sistemų valdytojams, taip pat asignavimų valdytojams, jei valdytojai patys nevaldo asignavimų, sudaromose ir keičiamose duomenų teikimo sutartyse nustatyti duomenų gavėjų gaunamų duomenų tvarkymo stebėsenos ir atskaitomybės sąlygos. Įgyvendinus rekomendacijos priemones nepasiekti rodikliai „Paslaugų, teikiamų „sistema-sistema būdu, dalis nuo visų neatlygintinai suteiktų paslaugų (TR/TAAR/NIRVAR/VSR/NTR/JAR)“: nesumažėjo valstybės biudžeto lėšų poreikis neatlygintinai suteiktų paslaugų sąnaudoms kompensuoti. Stebėseną tęsiame norėdami pamatuoti įgyvendintų priemonių rezultatą.


Siekiant sumažinti taršą nuotekomis ir jos neigiamą įtaką gamtinei aplinkai: užtikrinti, kad į gamtinę aplinką būtų išleidžiamos tik iki nustatytų reikalavimų išvalytos nuotekos.

Siekiant sumažinti taršą nuotekomis ir jos neigiamą įtaką gamtinei aplinkai, nustatytas viešųjų geriamojo vandens tiekėjų ir nuotekų tvarkytojų valdomų nuotekų valymo įrenginių darbo efektyvumo stebėsenos mechanizmas. Pakeitus Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą nustatyta, kad viešiesiems geriamojo vandens tiekėjams ir nuotekų tvarkytojams už nevalytų ar nepakankamai išvalytų nuotekų išleidimą į aplinką būtų taikomos realios sankcijos už licencijuojamos veiklos sąlygų pažeidimą. Iki nustatytų reikalavimų išvalyta komunalinių nuotekų dalis 2023 m. pabaigoje padidėjo iki 95,05 proc.


Siekiant didinti antstolių ir notarų teikiamų paslaugų, vykdant pavestas valstybės funkcijas,  prieinamumą: • įvertinti šių funkcijų įgyvendinimui reikalingą žmogiškųjų išteklių poreikį ir pagal jį patikslinti nustatytą antstolių ir notarų skaičių;• pagal galimybes užtikrinti vienodą antstolių ir notarų paslaugų fizinį prieinamumą visiems gyventojams; • numatyti priemones, didinančias antstolių ir notarų paslaugų teikimą el. būdu;• nustatyti reikalavimus el. erdvėje skelbiamai informacijai: kokia, kokiu būdu ir kur turi būti skelbiama.

Įgyvendinant rekomendaciją, Vyriausybės 2023-01-25 nutarimu Nr. 59 patvirtinta Notarų atlyginimo dydžių (įkainių) nustatymo metodika, kurioje įtvirtintas teisinio reguliavimo  stebėsenos mechanizmas, kuris sudaro sąlygas stebėti įkainių pokyčio pasekmes notariato sistemai ir notarų paslaugų prieinamumui šalies regionuose bei laiku imtis būtinų reguliavimo priemonių. Vyriausybės 2023-06-28 nutarimu Nr. 498 nuo 2023-10-01 įsigaliojo nauji notarų atlyginimo dydžiai, kurie turės įtakos notarų pajamoms ir notarų prieinamumui (ypač šalies regionuose). Atliktas vertinimas, ar Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodika nustato optimalų notarų skaičių.  2023-12-29 priimtas teisingumo ministro įsakymas Nr. 1R-401 „Dėl teisingumo ministro 2006-12-28 įsakymo Nr. 1R-481 „Dėl Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriuo patvirtinta Notarų skaičiaus, jų buveinių ir veiklos teritorijų nustatymo metodika.Antstolių įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIV-2318 numatyta, kad antstolių skaičius antstolių veiklos teritorijose nustatomas pagal teisingumo ministro tvirtinamą antstolių skaičiaus nustatymo metodiką, atsižvelgiant į gyventojų skaičių tam  tikroje antstolių veiklos teritorijoje ir praėjusių trejų kalendorinių metų antstolio pajamų medianą toje teritorijoje, antstolių skaičiaus nustatymo metodiką teisingumo ministras turi patvirtinti iki 2026-06-30. Pirminiai siūlymai dėl galimų antstolių skaičiaus nustatymo metodų parengti 2024 m. pabaigoje, šie siūlymai aptarti su Lietuvos antstolių rūmais.


Parengti priežiūros naštos skaičiavimo metodiką.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir 2023 m. pradž. paskelbė metodinį vadovą  - Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartą, kuris apima ir metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektams tenkančios priežiūros (patikrinimų) naštos skaičiavimo ir vertinimo (atsižvelgiant į jų rūšį ir kitas ypatybes).


Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2789), kuriuo sudarytos teisinės prielaidos Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, patikslintos Valstybinės ligonių kasos funkcijos ir teisės, sutarčių sudarymo nuostatos. Siekiant efektyvesnio PSD sistemos veikimo, Valstybinė ligonių kasa ir penkios teritorinės ligonių kasos bus sujungtos į vieną juridinį asmenį. Taip fondas bus administruojamas mažesnėmis sąnaudomis.


Parengti Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo projektą numatant atsakomybę už teisės aktų, reglamentuojančių valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkymą, pažeidimą ir numatant įgaliojimus IVPK taikyti administracinio poveikio priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad šiuo metu netikslinga rengti Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo projektą numatant atsakomybę už teisės aktų, reglamentuojančių valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkymą, pažeidimą ir numatant įgaliojimus Informacinės visuomenės plėtros komitetui taikyti administracinio poveikio priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams, nes pirmiausia reikėtų įvertinti, kokią naudą atneš planuojamų techninių sprendimų įgyvendinimas, ir tik vėliau spręsti dėl kitų priemonių taikymo (jei tokių prireikt). Planuojami techniniai sprendimai:- Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano (Vyriausybės 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) 9.2.7 papunkčiu numatytas veiksmas „Parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą“; šio veiksmo įgyvendinimo terminas – 2022 m. II ketvirtis, už jo įgyvendinimą atsakinga Ekonomikos ir inovacijų ministerija. Įgyvendinus šį veiksmą, bus dokumentuotos visos sąsajos tarp registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų gavėjų ir teikėjų, tad bus matyti, kokius duomenų rinkinius naudoja duomenų gavėjai. Turint aiškų valstybės informacinių išteklių ir jų sąsajumo vaizdą, planuojama pereiti prie Once Only principo įgyvendinimo, nustatant master data šaltinius, iš kur informacija turės būti imama online, nedubliuojant jos kitose duomenų rinkiniuose.- Iki 2027 metų planuojama iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Šiam tikslui įgyvendinti į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Kaip duomenų apsikeitimo platformą numatoma panaudoti Valstybės duomenų valdysenos informacinės sistemos funkcionalumus.Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją apie suplanuotas kitas priemones rekomendacijai įgyvendinti ir į tai, kad šių priemonių terminas numatytas 2022-2027 m., priemonės spebėseną baigiame.


Parengti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą nustatant, kad valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos registravimas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre yra privaloma stadija valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos įteisinimui, o nustačius teisės aktų pažeidimus valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkyme, suteikti IVPK galimybę sustabdyti valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos registraciją.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad problemą dėl valstybės informacinių išteklių pasiekiamumo planuojama spręsti kitomis techninėmis priemonėmis, todėl rengti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą su konkrečios sistemos įrašymu jame netikslinga. Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją apie suplanuotas kitas priemones rekomendacijai įgyvendinti (iki 2022 m. II ketv. parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą ir iki 2027 m. iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP)), ir į tai, kad suplanuotų priemonių terminas numatytas 2022-2027 m., priemonės stebėseną baigiame.


Parengti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą, numatant detalesnį organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad, remiantis Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 40 straipsnio 1 dalies nuostatomis, valstybės informacinių išteklių funkcinis, techninis ir semantinis suderinamumas užtikrinamas institucijoms teikiant minėtame įstatyme numatytas paslaugas per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Toks teisinis reguliavimas įstatyminiu lygmeniu yra pakankamas. Konkrečios priemonės, kurios užtikrintų valstybės informacinių išteklių funkcinį, techninį ir semantinį suderinamumą, turėtų būti realizuotos per VIISP techninius sprendimus.Ekonomikos ir inovacijų ministerija neplanuoja rengiamame Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo įstatymo projekte plėsti šiuo metu nustatyto teisinio reguliavimo, susijusio su valstybės informacinių išteklių funkciniu, techniniu ir semantiniu suderinamumu, o vieno langelio principo teikiant viešąsias ir administracines elektronines paslaugas įgyvendinimą planuoja užtikrinti per VIISP modernizavimą: į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Šį projektą numatoma įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2027 metų. Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją ir į tai, kad detalesnis organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., priemonės stebėseną baigiame.


Patvirtinti valstybės informacinius informacinių išteklių sąsajų poreikio nustatymo, jų užsakymo, sukūrimo ir naudojimosi jomis tvarkos aprašą.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad konkrečios priemonės, kurios užtikrintų valstybės informacinių išteklių funkcinį, techninį ir semantinį suderinamumą, turėtų būti realizuotos per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (VIISP) techninius sprendimus. VIISP modernizavimo projektą planuojama įgyvendinti iki 2027 m. Atsižvelgiant į tai, kad detalesnis valstybės informacinių išteklių poreikio nustatymas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., priemonės stebėseną baigiame.


Parengti gairių taikymo praktikoje analizę ir pristatyti dalyvaujančioms ir suinteresuotoms šalims.

Vyriausybės kanceliarija 2019-07-02 raštu informavo, kad buvo atlikta Įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gairių taikymo analizė.


Ministerijos Ryšių su visuomene ir bendradarbiavimo skyrius raštu apklaus kiekvieną savivaldybę, kokių informacinių renginių ir kokiu formatu joms trūksta.

Žemės ūkio ministerijos Ryšių su visuomene ir bendradarbiavimo skyrius 2024-03-05 raštu Nr. 2D-597 (3.27E) apklausė visas  savivaldybes dėl metodinės pagalbos poreikio.


Įvertinti karjeros specialistų etato įvedimo bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, o taip pat savivaldybės vykdomajai institucijai ir Švietimo ir mokslo ministerijos įgaliotai institucijai deleguotų profesinio orientavimo funkcijų įgyvendinimo kaštus (t. y. papildomų valstybės biudžeto lėšų poreikį) ir teikiant Finansų ministerijai 2016 m. Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatymo projektą numatyti papildomų lėšų profesiniam orientavimui.

Švietimo, mokslo ir sporto ministerija informavo, kad, siekiant užtikrinti lygias galimybes visiems Lietuvos gyventojams gauti profesinio orientavimo paslaugas, vyksta profesinio orientavimo pertvarka. Nuo 2022-09-01 bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų mokiniams informavimo, konsultavimo ir ugdymo karjerai ir veiklinimo paslaugos taps privalomos nuo pirmos klasės. Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, nustatantis profesinio orientavimo teikimo planavimo, koordinavimo, karjeros specialistų paskirstymo bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir kitose švietimo įstaigose tvarką. Parengtas ir patvirtintas Švietimo plėtros programos priemonės aprašas, kurio pagrindu bus finansuojamos karjeros specialistų pareigos --> https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/e36e5422ddf411ecb1b39d276e924a5d/asr


Parengti ir patvirtinti švietimo ir mokslo ministro įsakymą Dėl karjeros specialisto, dirbančio bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, bendrųjų pareiginių nuostatų patvirtinimo.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1561 atnaujintas Pareigybių, kurias atliekant darbas yra laikomas pedagoginiu, sąrašas ir jame įteisinta karjeros specialisto pareigybė. Projekto „Naujos kartos Lietuva“ lėšomis (7,3 mln. Eur) nuo 2022-09-01 įvedamos karjeros specialisto pareigybės visose bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose. Ministerija informavo, kad patvirtinti reikalavimai karjeros specialistams https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/21926e50c45d11ec8d9390588bf2de65  Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas. Švietimo , mokslo ir sporto ministrės 2022-08-31 įsakymu Nr. V-1334 patvirtintos  karjeros specialistų funkcijų ir profesinio orientavimo paslaugų teikimo švietimo įstaigose rekomendacijos.


Parengti Švietimo įstatymo 2 ir 18 straipsnio pakeitimų, skirtų karjeros specialisto sąvokos įteisinimui, projektą ir teikti Seimui jį tvirtinti.

Nuo 2018 m. sausio 1 d. įsigaliojo Švietimo įstatymo Nr. 1-1489 2 ir 18 straipsnių pataisos, kuriomis sudarytas teisinis pagrindas karjeros specialisto etato įvedimui bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo įstaigose.


Pavesti Švietimo ir mokslo ministerijos įgaliotai institucijai parengti ir akredituoti 4 karjeros specialistų, dirbančių bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, kvalifikacijos tobulinimo programas ir jų įgyvendinimui skirtą metodinę medžiagą.

Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras 2016 m. parengė naujas 5 kvalifikacijos tobulinimo programas ir jų metodinę medžiagą bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų mokytojams, karjeros pedagogams (http://www.mukis.lt/lt/kvalifikacijos_tobulinimas.html).Organizuojami informaciniai renginiai aktualiausiais karjeros ugdymo klausimais (http://www.mukis.lt/lt/renginiai.html).


Asmens dokumentų gamybos informacinė sistema (ADGIS) bus įteisinta, kaip 2 kategorijos informacinė sistema, parengiant teisės aktų reikalaujamus dokumentus, kuriuose bus fiksuota sistemos tvarkomų duomenų apimtis, ryšiai su kitomis sistemomis / registrais ir numatytos taikytinos saugos užtikrinimo procedūros.

Vidaus reikalų ministerija 2020-12-30 informavo, jog, atsižvelgiant į tai, kad Asmens dokumentų gamybos informacinės sistemos (ADGIS) funkcijos įtrauktos į Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos (ADIS) nuostatus, kaip Dokumentų gamybos posistemio funkcijos, ADGIS, kaip atskira informacinė sistema, nebus įteisinama.


Bus įgyvendintos trūkstamos IT saugos priemonės ir peržiūrėti Asmens dokumentų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimai. Bus suderintas ADGIS veiklos tęstinumo planas, atlikti plano bandymai. Bus detalizuotos kritiškiausios funkcijos

2018-09-27 įstaigos direktoriaus įsakymu patvirtintas Asmens duomenų gamybos informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas;  2018-09-27 atliktas veiklos tęstinumo išbandymas ADGIS;  2018-10-10 ISVS rizikų registre detalizuotos kritiškos funkcijos.


Bus parengti valstybės informacinės sistemos - Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose reglamentuojamas asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai, jų teisės ir pareigos, paskiriamas valstybės informacinės sistemos valdytojas, tvarkytojai ir duomenų valdymo įgaliotinis.

Patvirtinti (vidaus reikalų ministro 2020-03-31  įsakymas Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”) Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose: - nustatyti asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai (10-11 p.), - nustatytos proceso dalyvių teisės ir pareigos (12-19  p.), - paskirtas valstybės informacinės sistemos valdytojas - Vidaus reikalų ministerija; tvarkytojai - Asmens duomenų išrašymo centras, Informatikos ir ryšių departamentas, Migracijos departamentas, Užsienio rekalų ministerijos Konsulinis departamentas, konsulinės įstaigos (10-11 p.);- nustatyta sistemos tvarkomų duomenų apimtis - informacinę struktūrą sudaro ADIS posistemių duomenų bazėse kaupiami duomenys ir ADIS duomenų teikėjų teikiami duomenys (21 p.);- nustatyti ryšiai su kitomis sistemomis ir ADIS duomenų teikėjai (20 p.).- paskirtas duomenų valdymo įgaliotinis.


Pakeisti ekspertizių paskyrimo teritoriniams skyriams sistemą, nustatant šios funkcijos paskyrimą Valstybinei teismo psichiatrijos tarnybai.


Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos darbuotojams 2023 m. apskaičiuotas ir išmokėtas darbo užmokestis bus perskaičiuotas ir rastos klaidos ištaisytos.

Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos darbuotojų 2023 m. darbo užmokesčio priskaitymų ir išmokėjimų teisingumas buvo patikrintas, apie rastas klaidas informuota ministerija, kad priimtų sprendimus dėl klaidų ištaisymo.


Organizuoti mokymai vaikų globos namų darbuotojams dėl tinkamo vaiko parengimo įvaikinimui vykdant Perėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų neįgaliesiems ir likusiems be tėvų globos vaikams 2014-2020 metų veiksmų plano priemones ir įgyvendinant Vaiko gerovės 2013-2018 m. programos priemones.

2016 m. vaikų globos namuose dirbantiems asmenims pradėti organizuoti mokymai „Vaikų, gyvenančių socialinės globos institucijose, paruošimas globai (rūpybai) šeimoje ir įvaikinimui“, vaikų globos institucijoms pateiktos rekomendacijas dėl vaikų, likusių be tėvų globos, parengimo įvaikinimui ir išleidimo pas įtėvius. Vykdant institucinės globos pertvarką, dalis vaikų socialinės globos įstaigų likviduota ir perėjo į bendruomeninius vaikų globos namus (BVGN), nuo 2020-01-01 globa socialinės globos įstaigose naujai negali būti pradedama teikti. Iki 2023-12-31 vaikų socialinės globos namų turi nelikti, vietoje jų steigiant BVGN. Visi darbuotojai, pradėję dirbti šiose įstaigose, per metus turi baigti pagrindinius ir specializuotus GIMK mokymus pagal 2018-06-01 patvirtintą GIMK programą bei gauti pažymėjimus su rekomendacijomis dėl tolesnės profesinės kompetencijos kėlimo. Į minėtos programos medžiagą įtrauktos temos, susijusios su vaiko parengimu įvaikinimui, todėl visiems bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojams suteikiamos žinios ir kompetencijos, kaip parengti vaiką įvaikinimui. 2019 m. birželio – 2020 m. kovo mėn. buvo vykdomi BVGN darbuotojų ir šeimynų dalyvių profesinę kompetenciją didinantys mokymai pagal GIMK programą visuose Lietuvos regionuose.Sukūrus BVGN darbuotojų mokymo sistemą, parengus ir pradėjus vykdyti GIMK programą, visi BVGN darbuotojai apmokomi vaikų parengimo įvaikinti klausimais.


Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti,  imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.

Biržų r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Biržų r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto (NT) objektų:• Vadovaujantis Vyriausybės 2022-10-26 nutarimu Nr. 1074 „Dėl valstybės turto perdavimo Biržų rajono savivaldybės nuosavybėn“ Biržų r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti 2022-11-10 Valstybės nekilnojamojo turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo nuosavybės teise, priėmimo ir perdavimo aktu Nr. E38-9 perduota dalis pastato – garažo (36,25 kv. m., unikalus Nr. 3698-4000-7023) ir negyvenamoji patalpa – garažo boksas Nr. 2 (23,64 kv. m., unikalus Nr. 3698-7004-6025:0006);• 54,72 kv. m nenaudojamą apleistą turtą (dalį gaisrinės paskirties pastato, unikalus Nr. 3699-3003-2014) iki 2025 m. III ketv. planuojama pripažinti nereikalingu naudoti ir perduoti VĮ Turto bankui. Laukiame informacijos apie atliktus veiksmus ir priimtus sprendimus.


Parengti ir į Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimą įtraukti kriterijus, skirtus vertinti, ar šios institucijos taiko minimalios ir proporcingos priežiūros naštos principą. Teikti atitinkamas rekomendacijas priežiūros institucijoms.

Nuo 2022 m. į Priežiūros institucijų pažangos (švieslentės)  vertinimą įtrauktas kriterijus „Nustatytas bent vienas patikrinimų naštos rodiklis, kuris matuotų ūkio subjektų patiriamą patikrinimų naštą“, leidžiantis institucijoms  įvertinti kaip kinta verslui tenkanti patikrinimo našta ir ieškoti procesų optimizavimo sprendimų, kuriais būtų galima  perteklinę (didėjančią) naštą mažinti. Taip pat vertinime yra ir daugiau rodiklių, kurių sisteminė analizė leidžia įvertinti, kaip įgyvendinamas minimalios ir proporcingos naštos principo laikymasis, pavyzdžiui: „Mažareikšmiškumo instituto taikymas“ (apibrėžti mažareikšmiškumo kriterijai,  grįžtamosios kontrolės (patikrinimų) nevykdymas dėl mažareikšmių pažeidimų ištaisymo kontrolės).Pažymėtina, kad 2023 m. paskelbtas Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartas. Standartas parengtas kaip rekomendacijas ir gerąją praktiką apibendrinantis metodinis leidinys, numatantis poreikį priežiūros institucijoms ir aukštesniems pagal pavaldumą viešojo administravimo subjektams taikyti strateginį valdymą atsižvelgiant į verslo priežiūros ypatybes.


Parengti ataskaitą apie švietimo būklę šalyje ir regionuose tema „Mokinių pasiekimai“.

Parengtos ir paskelbtos ataskaitos apie švietimo būklę „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. Mokinių pasiekimai (2016)", „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose 2017 Mokytojai“, kurios buvo pristatytos savivaldybių merams, savivaldybių administracijų švietimo padalinių vadovams ir socialiniams partneriams.


Parengti ministerijoms planuojamos teisėkūros iniciatyvos pristatymo Vyriausybei iki pateikiant įstatymo projektą gaires.

Vyriausybės kanceliarija parengė Įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gaires, kurios bus taikomos praktikoje ir vertinamas jų veiksmingumas.


Parengti ir patvirtinti VPSP projekto rizikų valdymo planą, jame nurodyti identifikuotas rizikas ir jų valdymo priemones.


Įgyvendinti vykdant Perėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų neįgaliesiems ir likusiems be tėvų globos vaikams 2014-2020 metų veiksmų plano priemones ir įgyvendinant Vaiko gerovės 2013-2018 m. programos priemones.

Ruošiantis įvaikinusių šeimų lydėjimo paslaugų teikimo tinkamu laiku organizavimui, 2018-01-19 socialinės apsaugos ir darbo ministras įsakymu Nr. A1-28 patvirtino Globos centro veiklos ir vaiko budinčio globotojo vykdomos priežiūros organizavimo ir kokybės priežiūros tvarkos aprašą, kuris reglamentuoja pagalbos įtėviams, globėjams koordinavimą ir teikimą. Ši pagalba apima konsultavimo ir mokymo paslaugas, individualią ir grupinę psichosocialinę pagalbą, intensyvią pagalbą ir kt. Pagalbai koordinuoti ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo prašymo skiriamas koordinatorius.Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos (tarnyba) direktoriaus 2018-06-01 įsakymu Nr. BV-66 patvirtintoje Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programoje (GIMK) numatyta Tęstinė globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programos dalis. Šios programos pagrindinė idėja – asmenų skatinimas nuolat tobulėti, mokytis, dalytis bendra patirtimi, siekiant kuo kokybiškiau tenkinti prižiūrimų, globojamų (rūpinamų) ar įvaikintų vaikų poreikius, padėti asmenims įveikti sunkumus ir palaikyti juos. Įtėviams teikiamos individualios konsultacijos ir, esant poreikiui, psichologinė pagalba ir palaikymas. Tarnybos direktoriaus 2019-10-04 įsakymu Nr. BV-289 patvirtintos Asmenų, norinčių tapti vaiko globėju (rūpintoju), šeimynos steigėju, dalyviu, budinčiu globotoju ar įvaikinti vaiką, rengimo, vertinimo, konsultavimo ir pagalbos jiems teikimo rekomendacijos, kurios numato, kad mokymai pagal GIMK programos tęstinę dalį organizuojami tarnybos atestuotų asmenų arba globos centro iniciatyva, arba, kai kreipiasi įtėviai, globėjai bei kiti asmenys, tačiau ne rečiau kaip du kartus per metus. Šie mokymai rekomenduojami įtėvių, globėjų kompetencijos ir gebėjimų ugdymui, siekiant užtikrinti geriausius vaiko interesus.Priėmus Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimus (2020-05-21 Nr. XIII-2945) nustatyta, kad dėl globos centre teikiamų paslaugų gavimo nebereikia teikti atskiro prašymo savivaldybei (galima kreiptis tiesiai į globos centrą). Be to, įvaikintojų GIMK mokymai ir paslaugų teikimas įvaikinusioms ar globojančioms šeimoms vyksta vienoje vietoje – globos centre. Šios aplinkybės supaprastinta galimybę įtėviams gauti pagalbos paslaugas. Anonimines paslaugas įtėviams, kaip ir kitoms šeimoms, gali suteikti pagal ministerijos organizuojamą konkursą finansuojama „Tėvų linija". Joje konsultacijas teikia profesionalūs psichologai. Daugėja lydėjimo paslaugų besikreipiančių įtėvių: 2019 m. balandžio – 2020 m. kovo mėn. globos centruose paslaugos buvo suteiktos 302 įtėviams, o 2020 m. balandžio – rugpjūčio mėn. pagalbos paslaugos suteiktos 211 įtėvių.


Parengti Socialinių paslaugų įstatymo ir Vyriausybės 2006 m. birželio 14 d. nutarimo Nr. 583 „Dėl Mokėjimo už socialines paslaugas tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimų projektus.

Seime priimtas Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 11, 13, 19 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymas (2018-11-20 Nr. XIII-1660), įsigaliosiantis nuo 2019-07-01, pagal kurį, nustatant asmens finansines galimybes mokėti už ilgalaikę socialinę globą, į asmens turtą įskaitomas kitam fiziniam ar juridiniam asmeniui pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduotas asmens turtas. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019-12-04 nutarimu Nr. 1211 patvirtinti atitinkami Mokėjimo už socialines paslaugas tvarkos aprašo pakeitimai, reglamentuojantys pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduoto turto įskaitymą į asmens turtą. Nutarimu numatyta, kad rentos mokėtojo įsipareigojimai dėl asmens mokėjimo už socialines paslaugas nustatomi rašytine savivaldybės, asmens ir rentos mokėtojo sutartimi.


Nustatyti ir įvertinti socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikį ir jo atitikimą socialinės paramos turiniui.

Dėl socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikio nustatymo nuosekliai vykdytas tarpinstitucinis dialogas. Sudaryta darbo grupė dėl mažas pajamas gaunančių gyventojų išlaidų mažinimo. Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti.Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimais sudarytos sąlygos tikslinei asmenų grupei (Įstatymo 10 str. 6 ir 7 d.), nemokant paciento priemokos, gauti kompensuojamuosius vaistus, medicinos pagalbos priemones ir specialiosios medicininės paskirties maisto produktus, juos finansuojant valstybės biudžeto lėšomis.Nuo 2021-07-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 ir 11 str. pakeitimo įstatymas (2021-04-29 Nr. XIV-285), kuriuo nustatoma medicininės reabilitacijos paslaugas iš PSDF biudžeto lėšų 100 proc. bazinės kainos apmokėti visiems privalomuoju sveikatos draudimu apdraustiems asmenims, 90 proc. apmokėti sanatorinį gydymą vaikų iki 7 m. ir asmenų iki 18 m., kurie pripažinti neįgaliaisiais.Nuo 2023-01-01, vadovaujantis Medicininės reabilitacijos ir antirecidyvinio sanatorinio gydymo paslaugų skyrimo ir teikimo tvarkos aprašu (2022-11-23 sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-1738), palaikomoji reabilitacija skiriama ir asmenims, sulaukusiems senatvės pensijos amžiaus, kai teisės aktų nustatyta tvarka yra pripažintas didelis arba vidutinis specialiųjų poreikių lygis (iki šio įsakymo įsigaliojimo buvo skiriama tik pripažinus didelį specialiųjų poreikių lygį).Sveikatos apsaugos ministerijos užsakymu 2022 m. STRATA atliko tyrimą „Bazinis visuomenės sveikatos paslaugų teikimo modelis, sudarantis vienodas sąlygas regionuose visoms visuomenės grupėms, ypač pažeidžiamiems ir socialinės atskirties, gauti reikalingas ir kokybiškas visuomenės sveikatos paslaugas“, kurio rezultatai panaudoti priimant teisės aktus (Sveikatos apsaugos ministro įsakymus), skirtus sudaryti vienodas sąlygas regionuose visoms visuomenės grupėms, ypač pažeidžiamiems ir socialinės atskirties asmenims, laiku gauti reikalingas ir kokybiškas sveikatos paslaugas bei bazinių paslaugų teikimo organizavimui. 2023 m. pradėti steigti savivaldybės sveikatos centrai, kurie padės užtikrinti gyventojams galimybę bent 80 proc. sveikatos priežiūros paslaugų gauti arčiau namų – savo arba gretimoje savivaldybėje (sveikatos apsaugos ministro 2023-05-22 įsakymas Nr. V-589). Į tyrimo duomenis atsižvelgta, nustatant šeimos gydytojo komandos narių etatų mastą (sveikatos apsaugos ministro 2005-12-05 įsakymas Nr. V-943).


Parengti ir patvirtinti policijos IT plėtros planus kartu su jų nuolatinės peržiūros ir atnaujinimo procedūromis.

2018-03-20 Policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V-284 buvo patvirtintas 2018 m. policijos IT plėtros planas. IT plėtros planai tvirtinami kiekvienais metais.


Parengti ir patvirtinti policijos IT strategiją.

2019-12-18 vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-1009 buvo patvirtinti: Vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas bei Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų  informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Policijos departamentas, siekiant nuoseklaus ir kryptingo informacinių sistemų ir registrų tobulinimo, vadovaudamasis šiais strateginiais dokumentais, patvirtino  2018 m. informacinių technologijų plėtros planą (2018-03-20 generalinio komisaro įsakymas Nr. 5-V-284). Šie planai tvirtinami kasmet. Atsižvelgiant į tai, kad minėti dokumentai apima visų Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių IT plėtrą, o stebimi rodikliai dengia visas policijos informacinių ir ryšių technologijų sritis, priemonę laikome įgyvendinta


Sukūrus mechanizmą (1.3.3.) įpareigoti įstaigas kaupti ir nuolat atnaujinti kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazę.

Vyriausybės 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas (toliau – planas). Plano 3.2 p. uždaviniui „Ugdyti kūrybiškumą, pažangius gebėjimus ir rinkos poreikius atitinkančius kibernetinio saugumo įgūdžius ir kvalifikaciją“ įgyvendinti 2019-2021 m. laikotarpiu numatytos priemonės:3.2.1. p. „sukurti Valstybės tarnautojų registro ir valstybės tarnybos valdymo informacinės sistemos modulį, skirtą valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, mokymams, tarp jų – kibernetinio saugumo“;3.2.2. p. „įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“;3.2.3. p. „atnaujinti ir plėsti saugesnio interneto ambasadorių tinklą Lietuvoje“Įgyvendinat plano 3.2 p. numatyto uždavinio priemones 2019–2021 m. ir vėlesniuose  planavimo laikotarpiuose bus užtikrinamas   kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazės kaupimas ir jos  nuolatinis atnaujinimas.


Parengti 2015 m. balandžio 30 d. Lietuvos Respublikos ūkio ir Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministrų įsakymo Nr. V-11/4-294 „Dėl Profesinio standarto struktūros, jo rengimo, keitimo ir papildymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ III skyriaus 11.4 papunkčio keitimą.

Vadovaujantis nuo 2019-01-01 įsigaliojusiais Profesinio mokymo įstatymo pakeitimais (2017-12-14 Nr. XIII-888), 2019-04-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 428 patvirtintas Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo ir tvirtinimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta standarto struktūra, turinys, reikalavimai kvalifikacijos aprašui ir kt. Profesiniai standartai rengiami vadovaujantis galiojančiais teisės aktais ir derinami su sektoriniais profesiniais komitetais ir atitinkamomis ministerijomis pagal ministrams pavestas kuruoti sritis. Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras tariantis su centriniu profesiniu komitetu priėmė sprendimą rengti 25 profesinius standartus apimančius visą šalies ūkį. Didžioji dalis standartų patvirtinti ir įregistruoti (21 iš 25), 2 standartai parengti ir aprobuojami, likusius 2 planuojama parengti per 2021 m.


Sukurti informacinę sistemą, kurioje būtų tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis.

Policijos departamentas informavo, kad įgyvendinat projektą "Teisingumo grandinės darbo kokybės gerinimas ir kompetencijų stiprinimas, siekiant apsaugoti smurto šeimoje ir dėl lyties aukas", sukurta Rizikos valdymo informacinė sistema, kurioje tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis. Ši sistema turi užduočių valdymo modulį - Rizikos užduočių valdymo sistemą su integracija į policijos pajėgų vienetų darbo vietą, kuri leidžia užtikrinti savalaikį ir kokybišką prevencinių priemonių įgyvendinimą. Rizikos valdymo informacinė sistema  apskričių policijos komisariatams pristatyta 2023-12-21.


Dalyvauti išteklių fondų sudaromose darbo grupėse dėl šių fondų apskaitos ir atskaitomybės optimizavimo, koordinuoti išteklių fondų atliekamą finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų turinio ir formos analizę, įvertinant jų naudingumą sprendimų priėmimui ir turinio pokyčių poreikius.

Atlikta naudingumo sprendimų priėmimui ir turinio pokyčių analizė, kurios rezultatas pateiktas VSAĮ pakeitimo įstatymo projekto aiškinamojo rašto 3.4 dalyje


Patvirtinti kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos valdymo susiejimo planą.

Į nacionalinę teisę perkėlus 2016-07-06 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje sąjungoje užtikrinti (OL 2016 L 194, p. 1), taip pat nuo 2018-01-01 įsigaliojus Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 43-1 straipsnių pakeitimo įstatymui ir Kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymui, buvo patobulintas kibernetinio saugumo teisinis reguliavimas, organizavimas, valdymas ir kontrolė.Vyriausybė, vadovaudamasi Kibernetinio saugumo įstatymo 5 straipsnio 1  ir 3–5 punktais, 2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtino:- Ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros identifikavimo metodiką; - Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašą;- Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą.


Priimti sprendimus dėl kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos valdymo konsolidavimo išnaudojant esamą situaciją ir turimus rezervus.

Įgyvendinant 1.3.2 priemonę, siekiant konsoliduoti esamus pajėgumus kibernetinio saugumo ir elektroninės informacijos saugos valdymo srityje, buvo atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemos (ARSIS) nuostatai. Patvirtinus naujos redakcijos ARSIS nuostatus, Krašto apsaugos ministerija tapo ARSIS valdytoja, o Nacionalinis kibernetinio saugumo centras buvo paskirtas ARSIS tvarkytoju. Taip sudarytos sąlygos konsoliduoti valstybės informacinių išteklių saugos kontrolę.Priemonė įgyvendinta.


Sukurti kibernetinio saugumo dalyvių konsultavimo mechanizmą.

Nacionalinis kibernetinio saugumo centras 2016–2017 metais vykdė valstybės informacinių išteklių valdytojų ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojų apklausas ir prašė jų pateikti atitinkamą informaciją kibernetinio saugumo klausimais. Remiantis surinkta informacija, formuluojamos nacionalinės kibernetinio saugumo būklės ataskaitos (2015 m. ir 2016 m.), teikiamos atitinkamos konsultacijos ir rekomendacijos valstybės informacinių išteklių valdytojams ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojams, pagal kompetenciją rengiami ir teikiami pasiūlymai Krašto apsaugos ministrui.


Atlikti parengtų modulinių profesinio mokymo programų korekciją per 6 mėn. nuo atitinkamo profesinio standarto įteisinimo.

Profesinio mokymo įstatyme (2017-12-14 Nr. XIII-888 redakcija, įsigaliojusi 2019-01-01) numatyta, kad formaliojo profesinio mokymo programos turi atitikti profesinius standartus, jos turi būti suderintos su profesiniais standartais ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo profesinio standarto patvirtinimo ar pakeitimo dienos. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2018-11-22 įsakymu Nr. V-925 patvirtintas Profesinio mokymo programų rengimo ir registravimo tvarkos aprašas, kuriame reglamentuota profesinio mokymo programos (ar jos modulio) rengimo, atnaujinimo, vertinimo ir registravimo tvarka. Naujai įregistravus 21 profesinį standartą, pagal juose patvirtintus kvalifikacijos aprašus yra atnaujintos 34 modulinės profesinio mokymo programos, kurios buvo parengtos iki standartų įregistravimo, likusias 18 programų planuojama baigti atnaujinti per 2021 m. I pusmetį.Kadangi programų atnaujinimo tvarka reglamentuota ir pagal ją nuolat vyksta programų atnaujinimas naujai įregistravus standartus, priemonės stebėseną baigiame.


Pakeisti 2010 m. spalio 29 d. švietimo ir mokslo ministro įsakymą Nr. V-1909 „Dėl Kvalifikacijų tvarkymo institucijos centrinio ir sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimo“, numatant į sektorinių profesinių komitetų sudėtį įtraukti ministerijų ir Vyriausybės įstaigų atstovus pagal kompetenciją.

2018 m. birželio 28 d. Lietuvos Respublikos ūkio ir švietimo ir mokslo ministrų įsakymu Nr. V-610 / 4-401 patvirtintas Sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašas, kuris numato, kad į  kiekvieną sektorinį profesinį komitetą savo narius deleguoja konkretų ūkio sektorių reguliuojanti ministerija, Švietimo ir mokslo ministerija ir Ūkio ministerija. 2018 m. rugsėjo mėn. patvirtinti naujos sudėties sektoriniai profesiniai komitetai, į kuriuos įtraukti ministerijų atstovai. Komitetų sudėtis viešai skelbiama Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro tinklalapyje. Vadovaujantis Vyriausybės nutarimu patvirtinto Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo tvarkos aprašo 18 p. kvalifikacijų tvarkymo institucija darbo grupės parengto ar atnaujinto profesinio standarto pradinį projektą, kurį sudaro kvalifikacijų lygiams priskirtų ūkio sektoriaus ar jo dalies kvalifikacijų ir jas sudarančių kvalifikacijos vienetų sąrašas, teikia derinti atitinkamam sektoriniam profesiniam komitetui, o reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų atveju – ir atitinkamai kompetentingai institucijai ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo darbo grupės sudarymo.2019 m. liepos mėnesį su sektoriniais komitetais buvo suderinti ir patvirtinti 7 profesiniai standartai.


Parengti Lietuvos Respublikos profesinio mokymo įstatymo 2 straipsnio 19 dalies keitimą, tikslinant profesinio standarto  apibrėžtį.

Patvirtintas Profesinio mokymo įstatymo pakeitimas (įsigaliojantis 2019-01-01), kuriame numatyta, kad  profesiniai standartai rengiami, atnaujinami ir tvirtinami Vyriausybės nustatyta tvarka, juos tvirtina švietimo ir mokslo ministro įgaliota institucija, suderinusi su sektoriniais profesiniais komitetais, standartai atnaujinami ne rečiau kaip kartą per penkerius metus.


Mokinių pasiekimų tyrimų vykdymo ir organizavimo dokumentuose numatyti galimybes suinteresuotiems asmenims naudotis apibendrintais rezultatais.

Nacionalinis egzaminų centras vykdo nacionalinius mokinių pasiekimų tyrimus, jų rezultatai naudojami reguliariai švietimo būklės stebėsenai ir tobulinimui. Ataskaitos paskelbtos internete ir yra prieinamos visuomenei.


LK vado įsakymu įpareigoti LK programų koordinatorius tvirtinti 3 metų preliminarius pavaldžių vienetų komplektavimo planus.


Parengtos ir Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtintos pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymo, planavimo ir poveikio vertinimo rekomendacijos.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymas ir planavimas švietimo įstaigos, savivaldybės ir valstybės lygmenimis. Nuostatuose numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis. Nacionaliniame lygmenyje ministerijos įgaliotai institucijai (Nacionalinei švietimo agentūrai) pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną. Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymo, planavimo ir poveikio vertinimo rekomendacijos neparengtos.Patvirtintas Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas (Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159), pagal numatytus stebėsenos kriterijus ir rodiklius planuojama rinkti duomenis apie kvalifikacijos tobulinimo poreikį ir poveikį. Numatytas PKT veiklos stebėsenos rodiklis PKT programų rezultatui vertinti – PKT programų metu pedagogų patobulintų kompetencijų ir jų mokinių pasiekimų sąsajos: renkami nacionalinių mokinių pasiekimų, pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimų (NMPP, PUPP) rezultatų ir pedagogų kvalifikacijos tobulinimo duomenys; PKT programose, atliepiančiose PKT prioritetus, patobulintų kompetencijų pritaikymas praktinėje pedagogų veikloje (instituciniu, mokyklos lygmenimis); mokytojų, panaudojusių 5 dienas kvalifikacijai tobulinti per 2 m., ir jų ugdytinių, pasiekusių pagrindinį (ir aukštesnįjį) lygmenį, dalis. Numatytas rodiklio vertinimo periodiškumas – pagal poreikį.Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai.


Parengtos ir Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtintos priemonės, kurios padės įvertinti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poveikį valstybės, savivaldybės ir mokyklos lygmenimis.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti naujos redakcijos  Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai, kuriuose numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis, kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis. Patvirtintas Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas (Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159), numatyta, kad PKT stebėsena bus vykdoma nacionaliniu, savivaldybės ir instituciniu lygmenimis. Apraše numatytas stebėsenos rodiklis PKT programų rezultatui vertinti – PKT programų metu pedagogų patobulintų kompetencijų ir jų mokinių pasiekimų sąsajos: renkami nacionalinių mokinių pasiekimų, pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimų (NMPP, PUPP) rezultatų ir pedagogų kvalifikacijos tobulinimo duomenys; PKT programose, atliepiančiose PKT prioritetus, patobulintų kompetencijų pritaikymas praktinėje pedagogų veikloje (instituciniu, mokyklos lygmenimis); mokytojų, panaudojusių 5 dienas kvalifikacijai tobulinti per 2 m., ir jų ugdytinių, pasiekusių pagrindinį (ir aukštesnįjį) lygmenį, dalis. Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai.  Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašo redakcija.

Dėl Švietimo įstatymo 23 straipsnio 6 dalies pakeitimo Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašas tapo neaktualus ir neteko galios (panaikintas švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-03-12 įsakymu Nr. V-198). Minėtais įstatymo pakeitimais kvalifikacijos tobulinimo programas įgyvendinti pavesta pedagogų rengimo centrams (PRC) kartu su akredituotomis kvalifikacijos tobulinimo įstaigomis.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinta, kad ministerija numato nacionalinio lygmens pedagoginių darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus atsižvelgdama į tarptautinių tyrimų duomenis ir kitą objektyvią informaciją. 2020 - 2022 m. prioritetai rengiami atsižvelgiant į OECD PISA ir OECD TALIS tyrimų duomenis. Nuostatai numato, kad savivaldybė analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi nacionalinių mokinių pasiekimų ir kitais rezultatais, planuoja kvalifikacijos tobulinimą bendradarbiaudama su kvalifikacijos tobulinimo programas rengiančiomis institucijomis (PRC) ir atsižvelgdama į kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Programas rengiančios ir įgyvendinančios institucijos kvalifikacijos tobulinimą vykdo atsižvelgdamos į prioritetus, švietimo tendencijas ir ugdymo mokslų tyrimus, aktualius pedagoginių darbuotojų tobulinimosi poreikius, kuriuos jie įsivertina remdamiesi mokinių pasiekimais ir pažanga.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti 3 metų prioritetai ir jų įgyvendinimo priemonės.

Ministerija patvirtino Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2017-2019 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus (2017-08-25 įsakymas Nr. V-647). Pagal šiuos prioritetus 2018 m. vykdytos 9 akredituotos kvalifikacijos tobulinimo programos. Atskiras prioritetų įgyvendinimo veiksmų planas nebuvo rengiamas. 2020-04-02 ministro įsakymu Nr. V-504 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2020–2022 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetai. Atsižvelgiant į nacionalinių ir tarptautinių (EBPO TALIS, OECD PISA ir kt.) tyrimų duomenis, mokslininkų, pedagogų rengėjų siūlymus, savivaldybių apklausos rezultatus, išskirtos trys prioritetinės kvalifikacijos tobulinimo kryptys: Kompetencijų tobulinimas įgyvendinant šiuolaikinį ugdymo / mokymo turinį (skaitmeninės kompetencijos, į ugdymą orientuotas vertinimas, skaitymų gebėjimų ugdymas); Kompetencijų, reikalingų veiksmingai ugdyti skirtingų ugdymosi poreikių turinčius mokinius, tobulinimas; Vadovavimo ir lyderystės ugdymo / mokymo procesui ir švietimo įstaigai kompetencijų tobulinimas. Ministro įsakymu (2020-01-02 Nr. V-2) Nacionalinė švietimo agentūra įpareigota vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti kvalifikacijos tobulinimo prioritetų ir ministerijos inicijuotų kvalifikacijos tobulinimo programų įgyvendinimą. Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159 patvirtintas Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokinių specialistų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas. Apraše numatyta, kad nacionalinio lygmens PKT stebėseną (pagal rodiklius) vykdo Nacionalinė švietimo agentūra, PKT prioritetuose numatytomis kryptimis vykdomos PKT stebėsenos rezultatai pristatomi kas trejus metus. Apraše numatyti šie PKT veiklos stebėsenos rodikliai, susiję su programų pasiūlos aktualumo įvertinimu: siūlomų PKT programų atitiktis kvalifikacijos tobulinimo prioritetams (prioritetinėms kryptims), PKT programų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį (ir ministro įsakymu patvirtintų nacionalinių programų) skaičius, jų procentinė dalis (nuo užregistruotų registre ir nuo priskirtų konkrečiai krypčiai), baigusių programą dalyvių skaičius. Įgyvendinant XVIII-osios Vyriausybės programą numatyta sudaryti nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų paketą, apimantį šiuolaikinės didaktikos (atsižvelgiant į mokinių ugdymosi poreikių įvairovę), užsienio kalbų ir kitas aktualias sritis. Nacionalinės programos bus paremtos nacionaliniuose prioritetuose išskirtomis prioritetinėmis kvalifikacijos tobulinimo kryptimis.


2018–2020 m. strateginiame veiklos plane numatyti priemones bendrosioms funkcijoms optimizuoti.

Švietimo ir mokslo ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane  į Vyriausybės kanceliarijos teiktas pastabas dėl bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių neatsižvelgta, plane nenumatyta jokių bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių. 2018-2020 m. strateginio veiklos plano projekte nėra numatyta jokių bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių.


Įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų lėšomis finansuojamus projektus: „Ilgalaikis mokytojų kvalifikacijos tobulinimas ir naujų specialistų pritraukimas į švietimo ir švietimo pagalbos veiklą“ ir „Mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų, savivaldybių švietimo pagalbos įstaigų ir savivaldybių administracijų švietimo padalinių specialistų kvalifikacijos dirbti su įvairiomis specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių grupėmis tobulinimas“, į organizuojamus mokymus įtraukti metodikų, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų dirbti su specialiųjų ugdymo poreikių turinčiais vaikais, taikymo klausimus.

Vienas iš ministerijos patvirtintų 2017-2019 ir 2020-2022 m. mokytojų ir pagalbos mokytojui specialistų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų yra mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos.Mokytojų, švietimo pagalbos specialistų, dirbančių su įvairiomis specialiųjų ugdymo poreikių turinčių mokinių grupėmis, kvalifikacijos tobulinimas vykdomas, įgyvendinant projektą „Pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimas“. Jo metu organizuojami mokymai šiomis temomis: agresijos prevencijos ir valdymo mokymai mokyklų, turinčių specialiąsias klases bei specialiųjų mokyklų darbuotojams (mokymuose dalyvavo 500 dalyvių); mokymai taikyti specialiąsias mokymo priemones ir ugdymui skirtas techninės pagalbos priemones (mokymuose dalyvauja 1250 dalyvių); mokymai švietimo pagalbos specialistams ir mokytojams dirbantiems specialiojo ugdymo centruose, ugdančiuose vaikus, turinčius elgesio ar/ir emocijų sutrikimus (mokymuose dalyvauja 90 dalyvių). Planuojama parengti metodinę filmuotą medžiagą, iliustruojančią įtraukiojo ugdymo organizavimą bendrojo ugdymo mokykloje, bei išleisti metodinę medžiagą bendrojo ugdymo mokyklų pedagogams apie įtraukųjį ugdymą.Nuo projekto pradžios kompetencijas tobulino 1600 pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų. Suplanuota, kad viso projekto metu kompetencijas tobulins iš viso 2800 specialistų. Įgyvendinant projektą „Tęsk“ (6,69 mln. Eur), specialiųjų poreikių vaikų ugdymo klausimai ir problematika aptariama pradedančiųjų pedagogų, atliekančių stažuotes, refleksijose. 2018–2020 m. refleksijose dalyvavo 211 mokytojų, 4 grupės pradedančiųjų pedagogų mokymų metu susipažino su specialiųjų poreikių vaikų ugdymo problemų sprendimu.Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centrui (LASUC) parengus metodinę medžiagą ar rekomendacijas, pedagogai apmokomi taikyti jas LASUC renginių bei konsultacijų metu. Organizuoti 6 seminarai ,,Vaikų, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų, socialinės interakcijos gerinimo būdai ikimokyklinėse ugdymo įstaigose“, kurių metu 182 pedagogai ir švietimo pagalbos specialistai susipažino su naujos socialinio elgesio mokymo programos taikymo principais ir gavo šiai metodikai diegti reikalingą metodinę medžiagą. Parengus Funkcinio elgesio vertinimo gaires su elgesio vertinimo įrankiais, organizuoti 2 nuotoliniai mokymų ciklai „Vaikų probleminio elgesio valdymas“. Pirmasis mokymų ciklas buvo skirtas A spektro mokyklų tinklo pedagogams ir švietimo pagalbos specialistams (84 dalyviai), antrasis – šalies pedagoginių ir švietimo pagalbos tarnybų specialistams (75 dalyviai). Mokymų metu pedagogai ir specialistai buvo apmokyti taikyti funkcinį elgesio vertinimo metodą dirbant su vaikais, turinčiais elgesio sunkumų.Pedagogų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo redakcija.

Priemonę planuota įgyvendinti išplėtus Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo objektą ir parengus Pedagogo veiklai reikalingų kompetencijų aprašą. Parengtas ir po viešųjų konsultacijų patobulintas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašo projektas, tačiau nepatvirtintas. Kadangi kompetencijų aprašo ministerija tiesiogiai su pedagogų kvalifikacijos tobulinimo finansavimu nesieja ir jo tvirtinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.


Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų redakcija.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu  Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinamas kvalifikacijos tobulinimo poreikių planavimas visais lygmenimis: asmens, švietimo įstaigos, savivaldybės ir nacionaliniu. Švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis; atsižvelgdama į pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo poreikius planuoja pedagoginių darbuotojų profesinį tobulėjimą. Savivaldybė ne rečiau nei kartą per metus analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi švietimo įstaigų ataskaitomis, vadovų veiklos ataskaitomis, išorės vertinimo rodikliais ir planuoja kvalifikacijos tobulinimą atsižvelgdama į nacionalinio lygmens kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Nustatydama šiuos prioritetus Švietimo, mokslo ir sporto ministerija be kita ko atsižvelgia ir į švietimo įstaigų išorinio vertinimo rezultatus.


Parengti ir patvirtinti valdomų informacinių išteklių nuostatus bei specifikacijas.

2023 m. lapkričio mėn. baigti įteisinti visi Policijos departamento valdomi informaciniai ištekliai (patvirtinti 6  sistemų ir 7 registrų nuostatai, specifikacijos).  Atnaujinti ir patvirtinti šie nuostatai, specifikacijos:1. Policijos registruojamų įvykių registro (PRĮR) nuostatai 2023-02-09 Nr. 5-V-144, specifikacija 2023-09-06 Nr. 5-V-714;2.  Prevencinių poveikio priemonių taikymo registro (PPPTR) nuostatai 2023-03-07 Nr. 5-V-203, specifikacija 2023-11-21 Nr. 5-V-902;3. Ieškomų ir rastų bei individualius požymius turinčių daiktų ir dokumentų registro (INDR) nuostatai 2023-04-03 Nr. 5-V-294, specifikacija 2023-09-15 Nr. 5-V-736;4. Ieškomų transporto priemonių registro (ITPR) nuostatai 2023-05-08  Nr. 5-V-388, specifikacija 2023-10-27 Nr. 5-V-855;5. Ieškomų ginklų registro (IGR) nuostatai 2023-05-08 Nr. 5-V-387, specifikacija 2020-12-07 Nr. 5-V-988;6. Policijos licencijuojamos veiklos informacinės sistemos (PLVIS) nuostatai 2023-01-02 Nr. 5-V-9, specifikacija 2017-03-07 Nr. 5-IL-954;7. Policijos elektroninių paslaugų sistemos (PEPS) nuostatai 2022-03-28 Nr. 5-V-338, specifikacija 2013-09-06 Nr. IS-199S8. Prevencinės veiklos valdymo informacinė sistema (PVVIS) nuostatai 2023-03-07 Nr. 5-V-203, specifikacija 2023-11-21 Nr. 5-V-902;9. DNR duomenų registras (DNR) nuostatai 2011-01-20 Nr. 5-V-42, specifikacija 2011-06-30 Nr. 11/06-30;10. Vieninga pajėgų valdymo sistema (VPVS) nuostatai 2019-05-21 5-V-401/4-228/1-231/47V-660, specifikacija 2015-06-09 Nr. V1.0;11. Daktiloskopinių duomenų registras (DDR) nuostatai 2022-08-22 Nr. 5-V-822, specifikacija 2011-04-29 Nr. 11/04-29;12. Elektroninio stebėjimo informacinė sistema (ESIS) nuostatai 2016-01-19 Nr. 5-V-34, specifikacija 2016-06-21 Nr. 5-IL-1819;13. Eismo įvykių informacinė sistema (EIIS) nuostatai 2017-12-29 Nr. 5-V-1091, specifikacija 2015-09-23 Nr. V1.0.


Atsižvelgiant į svarstymo rezultatus, kartu su TEVKT, numatyti priemones, kurios padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus.

Teisingumo ministerija rengia 2021 -2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos projektą (https://tm.lrv.lt/lt/struktura-ir-kontaktai/administracine-informacija/planavimo-dokumentai), kuriame numatytos priemonės padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus:  1.2. Plėsti informacinių technologijų naudojimą teisingumo srityje (rezultato rodiklis 2030 m. – sprendimų, užduočių atlikti ekspertinį tyrimą, pateiktų teismo ekspertams per LITEKO ir IBPS, dalis 90 proc.); 1.3. Didinti teisėjo, prokuroro ir kitų teisingumo sistemos profesijų patrauklumą, siekiant žmones pritraukti į sistemą ir išlaikyti joje (rezultato rodiklis 2030 m. – teismo ekspertų skaičiaus padidėjimas 25 proc.); 1.8. Stiprinti teisingumo sistemos institucijų infrastruktūrą, materialinius išteklius, gerinti vidaus administravimą (rezultato rodiklis 2030 m. – iki 30 d. (vidutiniškai) nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties ir kitos reikalingos, įskaitant papildomą, tyrimui medžiagos gavimo, atlikti ekspertiniai tyrimai 80 proc.).TEVKT Strateginėse teismo ekspertizės srities kryptyse ir prioritetuose 2017−2019 m. savalaikio ir kokybiško ekspertizių atlikimo užtikrinimą nustatė kaip strateginę kryptį, o teismo ekspertų skaičiaus didinimą − kaip prioritetą, be to, savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms nustatė kriterijų − skirti asignavimus teismo ekspertų skaičiaus didinimui. Strateginėse teismo ekspertizės srities kryptyse ir prioritetuose 2020−2022 m. teismo ekspertizės įstaigoms buvo numatyta kryptis ir prioritetas − siekti, kad ekspertinių tyrimų, atliktų per 1 mėn., santykis nuo visų paskirtų ekspertinių tyrimų sudarytų ne mažiau kaip 50 proc.


Inicijuoti apmokėjimo sistemos baudžiamajame procese, kad lėšos būtų skiriamos tyrimus užsakantiems subjektams, o ne teismo ekspertizės įstaigoms, pakeitimo galimybių svarstymą TEVKT.

Teisingumo ministerija 2017-02-14 raštu Nr. (1.16)7R-1390 pasiūlė suinteresuotoms institucijoms pateikti nuomonę ir pasiūlymus dėl apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese sistemos pakeitimo įgyvendinimo. Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (TEVKT) 2017-05-02  posėdyje buvo nutarta nepritarti siūlymui pakeisti apmokėjimo už ekspertinius tyrimus sistemą. Valstybės kontrolė 2017-11-14 raštu Nr. S-(40-4345)-1425 kreipėsi į Vyriausybės kanceliariją ir pasiūlė, sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, spręsti ir apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese apmokėjimo klausimą. Sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus,  Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA) 2020 m. atlieka valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti Vyriausybės kanceliarijai 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant  2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos  „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną


Atlikti pakeitimus / papildymus VMI teisės aktuose ir juose reglamentuoti duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras.

Reglamentuotos procedūros duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus: Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2020-06-15 įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018-06-08 įsakymu Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ taisyklės papildytos nauju skirsniu „Duomenų naikinimas“.


Atlikti vertinimo kriterijų analizę ir optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiame veiklos plane.

Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto  Strateginio valdymo įstatymo Nr.XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija).


Parengti LR Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymo pakeitimo projektą numatant įgaliojimą Ūkio ministerijai  tvirtinti laisvųjų ekonominių zonų stebėsenos tvarką.

Išnagrinėjus galiojančius teisės aktus buvo nuspręsta Vyriausybės nutarimu (o ne Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymu) įtvirtinti Ūkio ministerijos įgaliojimus tvirtinti LEZ stebėsenos tvarką. Šie įgaliojimai nustatyti 2018-05-23 Vyriausybės nutarimu Nr. 494, keičiančiu 1998-07-24 nutarimą Nr. 932 „Dėl LEZ valstybinės priežiūros vykdymo“.


Nustačius seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikį, inicijuoti teisės aktų pakeitimai, įtvirtinantys kvalifikacinius reikalavimus seniūnams atlikti jiems pavestus notarinius veiksmus bei nustatantys vienodus seniūnų notarinių veiksmų atlikimo reikalavimus (tokio poreikio nenustačius- inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimai, kuriais būtų atsisakyta atitinkamos seniūnų funkcijos).

VRM informavo, kad įvertintas seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikis bei apimtis.  Seniūno neatlygintinai atliekamų notarinių veiksmų poreikis yra nedidelis, nes seniūnų atliekamais notariniais veiksmais naudojosi 4 -7 proc. apklaustųjų. Ateityje seniūnų teikiamos notarinės paslaugos domintų kelis kartus daugiau gyventojų, nei jomis naudojosi tyrimo atlikimo metu. Labiausiai ši paslauga tiek dabar, tiek ateityje aktuali mažiausias pajamas gaunantiems gyventojams.


Įgyvendinant Valstybinės švietimo 2013–2022 m. strategijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 23 d. nutarimu Nr. XII-745, trečiąjį tikslą, parengti ir švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti Įtraukiojo ugdymo veiksmų planą.

Įgyvendinant Valstybinės švietimo 2013-2022 m. strategijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 23 d. nutarimu Nr. XII-745, trečiąjį tikslą, švietimo ir mokslo ministro 2017-06-27 įsakymu Nr. V-527 patvirtintas „Vaikų įtraukties mokytis ir įvairiapusio ugdymo 2017–2022 metų veiksmų planas“. Plane numatytos priemonės, finansuojamos iš valstybės biudžeto, tarpiniai įgyvendinimo terminai ir vertinimo kriterijų reikšmės, taip pat numatoma situaciją gerinti įgyvendinant Europos Sąjungos lėšomis finansuojamus projektus.


Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9.1 prioriteto „Investicijos į švietimą, profesinį mokymą, skirtos švietimo ir mokymo infrastruktūrai tobulinti, siekiant suteikti įgūdžių ir užtikrinti mokymosi visą gyvenimą galimybę“ priemonės 09.1.3-CPVA-R-724 „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“ veiklas – modernizuoti ne mažiau kaip 80 savivaldybių atrinktų mokyklų pastatus ir patalpas ir pritaikyti neįgaliesiems.

Įgyvendinant 09.1.3-CPVA-R-724 priemonę „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“, investicijos (31 mln. Eur) skirtos savivaldybių iniciatyvų rėmimui, tobulinant mokyklų tinklą ir gerinant ugdymo kokybę per pastatų, ugdymo priemonių ir aplinkos modernizavimą, skiriant didelį dėmesį kūrybiškumą skatinančiai ugdymo(si) aplinkai, užtikrinant vaikų saugumą ir pritaikant nenaudojamas švietimo įstaigų patalpas švietimo reikmėms. Priemonės projektų finansavimo sąlygų apraše (ministro 2017-04-03 įsakymas Nr. V-232) atnaujinamiems statiniams atrinkti numatyti 4 kriterijai (iš kurių turi atitikti 3), susiję su patalpų pritaikymu specialiųjų poreikių turintiems asmenims. Įgyvendinant priemonės „Švietimo prieinamumo didinimas“ projektą „Bendrojo ugdymo mokyklų (progimnazijų ir pagrindinių mokyklų) modernizavimas: šiuolaikinių mokymosi erdvių kūrimas“, iki 2020 m. pabaigos modernizuotos 49 mokyklos (iš suplanuotų 80). Švietimo, mokslo ir sporto, Sveikatos apsaugos ministerijos, Lietuvos savivaldybių asociacija, Lietuvos negalios organizacijų forumas 2020 m. sausio mėn. pasirašė memorandumą, kuriuo įsipareigojama kiekvienoje savivaldybėje kasmet pritaikyti neįgaliesiems bent po vieną švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigą (2020 m. IV ketv. visiškai pritaikyta asmenims vežimėlyje buvo 10 proc. mokyklų, iš dalies – 64 proc., asmenims su regos negalia – visiškai pritaikyta 4 proc., o iš dalies pritaikyta 26 proc. mokyklų). Mokyklų pritaikymas vykdomas ir toliau planuojamas vykdyti kartu su savivaldybėmis. 2020 m. skirta 120 tūkst. Eur 4 valstybinių švietimo įstaigų patalpoms pritaikyti asmenų su negalia poreikiams, 2021 m. numatyta skirti 218 tūkst. Eur, 2022 m. – 301 tūkst. Eur valstybinių švietimo įstaigų pastatų pritaikymui neįgaliųjų poreikiams.Įtraukaus ugdymo plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte numatoma priemonė nustatyti švietimo įstaigų fizinės aplinkos pritaikymo neįgaliųjų reikmėms kriterijus ir vykdyti jų stebėseną.  2020 m. atlikus valstybinį auditą „Asmenų su negalia socialinė integracija“ (2020-09-07 Nr. VAE-9), pateikta rekomendacija dėl svarbių valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų (tarp jų ir mokyklų) pritaikymo asmenims su negalia (iki 2025 m. numatyta pritaikyti 40 proc. tokių pastatų). Atsižvelgdami į tai, šios rekomendacijos stebėseną baigiame.


18-asis VSAFAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai, neapibrėžtasis turtas ir poataskaitiniai įvykiai“ planuojama peržiūrėti ir patikslinti, Peržiūrėti ar VSAKIS priemonės yra pakankamos, kad būtų atskleista informacija apie atidėjinius ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus pagal VSAFAS nuostatas, o nustačius poreikį – tobulinti informacijos pateikimo formas ir kontrolių priemones.

2022-08-31 parengtos rekomendacijos „Dėl atidėjinių ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir neapibrėžtojo turto finansinės apskaitos“, kurios paskelbtos Finansų ministerijos internetiniame puslapyje https://finmin.lrv.lt/uploads/finmin/documents/files/Atid%C4%97jini%C5%B3%20rekomendacijos.pdf.


Parengti profesinio mokymo kokybės vertinimo tvarkos aprašą ir pradėti vertinimą.

2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 patvirtintas  Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Nustatyti 5 veiklos išorinio vertinimo rodikliai ir jų ribinės reikšmės, kurie skelbiami viešai (ŠVIS). Jei šių rodiklių skaitinės vertės siekia nustatytas rodiklių ribines (minimalias ar maksimalias) skaitines vertes, laikoma, kad veiklos kokybė atitinka keliamus reikalavimus. Šiuo atveju profesinio mokymo įstaigos veiklos išorinis vertinimas, organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą, yra atliekamas vieną kartą per 5 metus. Atlikus ekspertinį vertinimą teikiamos rekomendacijos. Jei veikla įvertinama neigiamai – rengiamas  veiklos tobulinimo planas ir ne anksčiau kaip po 2 metų atliekamas pakartotinis veiklos išorinis vertinimas. Jei po pakartotinio vertinimo veikla įvertinama nepatenkinamai, ministerija priima sprendimą dėl licencijos galiojimo panaikinimo.Patvirtintas profesinio mokymo įstaigų, kuriose 2020-2021 m. atliekamas veiklos išorinis vertinimas, sąrašas (ministro 2020-10-06 įsakymas Nr. V-1508, suplanuota vertinti 12 įstaigų). Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus įsakymu patvirtintas išorinio vertinimo vizitų tvarkaraštis ir atlikti 12-os įstaigų vertinimai (dėl karantino - nuotoliniu būdu). Mokymo įstaigų veiklos kokybė dažnai vertinta kaip vidutiniška. Mokymo ir mokymosi rezultatų ir  formaliojo profesinio mokymo programų įgyvendinimo sritys 5-iose mokymo įstaigose įvertintos patenkinamai. Atlikus vertinimus įstaigoms pateiktos rekomendacijos veiklos tobulinimui.