Patvirtinamas Neformaliojo suaugusiųjų švietimo įstatymas, kuriame įtvirtinamas profesinio orientavimo paslaugų teikimas per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą (veiksmo įgyvendinimas siejamas su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ (RRF), veikla, kuria siekiama sukurti ir įdiegti Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą, kurios sukūrimas numatytas įgyvendinant RRF 107 ir 108 rodiklius).

Priėmus Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatymo Nr. VIII-822 2, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 9(1) straipsniu įstatymą (2023-05-09 Nr. XIV-1932), įtvirtintas profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims, siekiantiems tobulinti kompetencijas ir (arba) jų įgyti, teikimas per Individualių mokymosi paskyrų sistemą, veikiančią vieno langelio principu.


Vykdyti prevencines viešųjų pirkimų patikras visuose naujai kuriamuose CPO LT elektroninio katalogo moduliuose, patvirtinti prevencinių patikrų atlikimo tvarką, detalizuojančią patikrų atlikimą.


Įsteigti CPO LT Skambučių centrą, fiksuojantį, įrašantį ir analizuojantį tikslines ataskaitas bei statistinę informaciją, nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, taip pat parengti tvarką, kuri nustatytų atsakingus asmenis, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, siekiant paslaugų kokybės gerinimo ir aukšto klientų pasitenkinimo.


Parengti ir patvirtinti leidinių kainos nustatymo metodiką.


1.1.Nustačius teisės aktų keitimo poreikius, parengti ir su NMA, VMVT, ŽŪDC ir kitais socialiniais partneriais suderinti teisės aktų pakeitimų projektus:dėl procento nustatymo – 2023 m. II ketv.dėl išlaikymo laikotarpio – 2023 m. IV ketv

Žemės ūkio ministerija informavo, kad Žemės ūkio ministro 2024 m. kovo 25 d. įsakymu  Nr. 3D-238 patvirtintas Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2023 m. vasario 24 d. įsakymo Nr. 3D-101 „Dėl 2023–2027 m. susietosios pajamų paramos už mėsinius galvijus, avis ir ožkas administravimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimas“ (toliau – Taisyklės). Sugriežtinamos sankcijos valdų valdytojams (laikytojams, pareiškėjams), kurie neįsileido VMVT inspektorių vykdyti patikros vietoje, nemokant paramos  ne tik už einamuosius, bet  ir kitus metus, nes  į patikrą vietoje neįsileidęs laikytojas, kuriam fiksuojamas tyčinis pažeidimas, padidina kitų metų patikrų imtį iki 70 patikrų, dėl to didėja patikrų procentinis dydis ir VMVT pareigūnų apsilankymų ūkiuose skaičius auga. Taisyklės keistos Žemės ūkio ministro 2024 m. birželio 10 d. įsakymu Nr. 3D-453. Plotinių, ūkinių gyvūnų ir investicinių priemonių atrankų patikroms atlikimo aprašo, patvirtinto 2018 m. gruodžio 28 d. įsakymu Nr. BR1–441 (Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus 2023 m. liepos 14 d. įsakymo Nr. BR1–272 redakcija) 8 priedo 8 eilutė. Nustatytas tikrintinų žemės ūkio susietosios paramos pareiškėjų procentas – 1.


Remiantis nacionalinei stebėsenos sistemai pateiktais ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimų duomenimis, atlikti nacionalinio lygio kibernetinio saugumo rizikų vertinimą ir analizę, sudaryti sektorių rizikos profilius.

KAM 2024 m. vasario 5 d. įsakymu Nr. V-98 patvirtinta 2023–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nacionalinės kibernetinio saugumo plėtros programos pažangos priemonė Nr. 06-007-10-05-07 „Stiprinti kibernetinį atsparumą" (toliau - Pažangos priemonė). Viena iš Pažangos priemonės veiklų (projektų) numatyta „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“, kuri finansuojama RRF lėšomis.  Vykdant projektą ne tik bus sukurta pati stebėsenos sistema, bet ir rizikos vertinimo metodika. Įgyvendinus projektą bus atliktas vertinimas pagal VK rekomendacijas. Planuojama pabaiga - 2026-04-30


Įpareigoti Neįgaliųjų reikalų departamentą nusimatyti priemonę, skirtą stiprinti SKPC žinomumą tarp asmenų su negalia, patiriančių smurtą artimoje aplinkoje, ir ją įtraukti į Smurto artimoje aplinkoje prevencijos ir pagalbos teikimo nukentėjusiems asmenims 2023–2024 m. planą.

2023 m. rugsėjo 13 d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-602 patvirtintasSmurto artimoje aplinkoje prevencijos ir pagalbos teikimo smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems, smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems ir smurto artimoje aplinkoje pavojų keliantiems asmenims 2024–2026 metų veiksmų planas (toliau - Planas). Plane įtvirtinta 3.4 priemonė "Didinti SKPC žinomumą tarp asmenų su negalia, patiriančių smurtą artimoje aplinkoje", priemonės atsakingas vykdytojas yra Asmens su negalia teisių apsaugos agentūra prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos.


Sukurti smurtautojų įtraukimo į ministerijos finansuojamas smurtinio elgesio keitimo programas mechanizmą (algoritmą).

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija su kitų institucijų (Teisingumo ministerijos, Probacijos tarnybos, Policijos departamento, Lietuvos savivaldybių asociacijos) atstovais ir socialiniais partneriais parengė potencialių dalyvių nukreipimo į smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programą algoritmą, kuris padėtų asmenis, keliančius smurto artimoje aplinkoje pavojų nukreipti į tokias programas įgyvendinančias organizacijas. Šis algoritmas „Algoritmas+smurtinio+elgesio+keitimo+programos“ patalpintas ministerijos interneto svetainėje 2023 m. rugsėjo mėn.


Įtvirtinti privalomas duomenų rinkimo formas rengiamame Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše.

2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 "Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo", patvirtintas Specializuotos kompleksinės pagalbos centrų veiklos aprašas. Jame nustatytos privalomos duomenų rinkimo formos - anketa bei žurnalas.


Parengti metodines gaires, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso.

Neparengtos metodinės gairės, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso.


Parengti rekomendacijas, nustatančias kriterijus, kuriais remiantis kibernetiniai incidentai galėtų būti identifikuojami kaip galimos nusikalstamos veikos ir suderinti jas su Generaline prokuratūra.

Siekiant operatyviai ir efektyviai identifikuoti, kurie kibernetiniai incidentai turi nusikalstamų veikų požymių, 2023 m. pab. inicijuotas sutarties su NKSC pasirašymas, kurios tikslas - pareigūnams, besispecializuojantiems nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimuose, įgyti prieigą prie NKSC valdomo Kibernetinio saugumo informacinio tinklo.2024 m. įsigaliojęs naujos redakcijos Kibernetinio saugumo įstatymas įtvirtina šią teisę, bus pasirašoma sutartis. Policijos departamentas planuoja įgyvendinti priemonę iki 2025 m.


Vykdyti VMVT prevencijos priemonių veiksmingumo analizę, identifikuojant priemones darančias didžiausią poveikį ūkio subjektams.


Į naujos redakcijos vidaus kontrolės taisykles įtraukti nuostatą, kad paramos sutartys būtų sudaromos vadovaujantis galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais.


Parengi naujas viešųjų pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės taisykles, į jas įtraukti nuostatą, kad visos intelektines paslaugos būtų perkamos vadovaujantis nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis.


Parengti ir patvirtinti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymą „Dėl Atvirų duomenų portalo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“.

Įgyvendinant 2 priemonę, susisiekimo ministro 2017-11-24  įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.


Parengti bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis, valdant ekstremalias sveikatai situacijas, tvarką.

Nuo 2024-12-10 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2024-12-09 įsakymu Nr. V-1265 nauja redakcija patvirtintas Tarptautinių humanitarinių ir nevyriausybinių organizacijų pasitelkimo sveikatos priežiūrai užtikrinti ekstremaliųjų įvykių, ekstremaliųjų situacijų ir krizių atvejais tvarkos aprašas (2010-04-19 įsakymas Nr. V-303), reglamentuojantis NVO pasitelkimo asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui užtikrinti organizavimo principus, NVO pajėgų atrankos nuostatas, galimas NVO pajėgų pagalbos sritis ir pagalbos teikimo vietas, bendradarbiavimo organizavimo tvarką.


Nustačius teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikius parengti ir suderinti teisės aktų projektus.

Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2023-04-13 įsakymu Nr. B1-270 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė fizinių asmenų, teikiančių veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų vardu), profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį, įvertino teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikius ir parengė 2023-12-20 ataskaitą Nr. B10-532. Darbo grupė nustatė, kad nėra tikslinga keisti Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymo, reikalavimus veterinarijos gydytojų kvalifikacijai ir reikalavimus dėl privačių veterinarijos gydytojų kvalifikacijos kėlimo, ir pateikė pasiūlymus dėl privačių veterinarijos gydytojų paslaugų kokybės užtikrinimo ir gerinimo.


1.1.Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę dėl reikalavimų fiziniams asmenims, kurie teikia veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų juridinių asmenų vardu)  profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį,  teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikiams įvertinti

Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2023 m. balandžio 13 d. įsakymu Nr. B1-270 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė fizinių asmenų, teikiančių veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų vardu), profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį, teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikiams įvertinti.


Inicijuoti ir atlikti reguliarią vertinimo kriterijų skaičiaus kitimo ministerijose stebėseną Vyriausybės lygiu.

Vertinimo kriterijų peržiūra buvo atlikta prieš tvirtinant Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas aiškiai numato, kokiame lygmenyje kokio tipo rodikliai gali būti nustatomi - tai sudaro prielaidas optimizuoti jų skaičių, todėl poreikio atskiroms rekomendacijoms, kurios užtikrintų vertinimo kriterijų skaičiaus ministerijų strateginiuose veiklos planuose optimizavimą, nėra.


Papildyti žvyrkelių planavimo metodikas reikalavimu, kad socialiniu ir ekonominiu požiūriu neatsiperkantiems asfaltuotiniems ruožams finansavimas neskiriamas.

2023-12-29 d. AB „Lietuvos automobilių kelių direkcija“ Generalinio direktoriaus įsakymu Nr.VE-219 patvirtinta nauja žvyrkelių asfaltavimo metodika. AB „Lietuvos automobilių kelių direkcija“  informavo, kad naujoje žvyrkelių asfaltavimo programoje visi atrinkti  kelio ruožai su žvyro danga yra įvertinti socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir yra ekonomiškai naudingi ir atsiperkantys.


Patvirtinti buveinių apsaugai svarbių teritorijų geros būklės vertinimo kriterijus

Aplinkos ministro 2024-03-01 įsakymu Nr. D1-65 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2018 m. balandžio 19 d. įsakymo Nr. D1-317 „Dėl buveinių apsaugai svarbių teritorijų nustatymo“ pakeitimo“ patvirtinti  miškų buveinių geros būklės vertinimo kriterijai.


Apibendrintas vertinimo išvadas (pagal 3.1 ir 3.2 priemonių rezultatus) ir siūlymus dėl konsoliduotos institucijos veiklos tobulinimo tikslingumo teikti Vyriausybei.

Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2023 m. I ketv. Vyriausybei pateikė 2022 m. Švieslentės tyrimo rezultatus, apimančius rekomendacijas dėl priežiūros institucijų veiklos tobulinimo (3.2 priemonė). Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nebuvo suformuotos išvados atsižvelgiant į 3.1 priemonės rezultatus (3.1  priemonė neįgyvendinta - neparengtos metodinės gairės, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso).


Atlikti Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. balandžio 17 d. nutarimu Nr. 354, peržiūrą, parengti minėto nutarimo pakeitimo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacijoms Nr. 1.1, 1.2 ir 1.3).

Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354, pakeitimus planuojama parengti tik tuomet, kai bus pakeistas Priešgaisrinės saugos įstatymas. Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (toliau - Įstatymo projektas) yra parengtas, tačiau nepateiktas Vyriausybei svarstyti. Planuojama, kad iki 2026 m. Įstatymo projektas bus patobulintas atsižvelgiant į naujos Vyriausybės programą ir pateiktas Vyriausybei.


Finansų ministro įsakymu reglamentuoti vidaus kontrolės priemones rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti.

Finansų ministro 2022-12-07 įsakymu Nr. 1K-405 patvirtintas Finansų ministerijos vidaus kontrolės politikos aprašas, kuriame reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti, kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą (vidaus kontrolės dalyviai, rizikų vertinimas ir valdymas, informavimas, komunikacija ir stebėsena). Nuolatinė vidaus kontrolės stebėsena vykdoma analizuojant planavimo dokumentuose nustatytų stebėsenos rodiklių siektinų reikšmių pasiekimą (aprašo 54.2 p.). Kontrolės veiklos funkcijos detaliau reglamentuojamos nustatant vidaus kontrolės priemones ministro ir ministerijos kanclerio tvirtinamuose teisės aktuose (aprašo 2 priedas), ministerijos administracijos padalinių darbo procedūrų ar procesų aprašymuose ir ministerijos darbuotojų pareigybių aprašymuose (aprašo 34 p.). Veiklos valdymo departamento parengtame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano siekiamų rodiklių įgyvendinimo stebėsenos ir rizikos valdymo proceso aprašyme nustatytas detalus rodiklių pasiekimų veiksmų planų rengimo bei atsiskaitymo už rodiklių įgyvendinimo pažangą procesas ir terminai.Vidaus kontrolės dalyviai yra visi ministerijos darbuotojai. Ministerijos administracijos padalinių vadovai atsakingi už nuolatinės stebėsenos užtikrinimą, rizikos nustatymą ir rizikos vertinimą pagal savo vadovaujamo padalinio kompetenciją (tikslus ir funkcijas). Prireikus ministerijos administracijos padalinio vadovas tvirtina rizikos valdymo planą, kuriame turi būti nurodytos rizikos mažinimo priemonės, jų įgyvendinimo terminai ir atsakingi už priemonių įgyvendinimą ministerijos administracijos padalinio darbuotojai (aprašo 30.1, 58, 61 p.). Strateginio valdymo metodika numato, kad asignavimų valdytojas pateikdamas informaciją strateginiame veiklos plane (SVP) apie vykdomas programas turi galimybę savo nuožiūra pateikti ir kitą svarbią informaciją, todėl Finansų ministerija atsižvelgdama į tai, kad ministerijos vykdomos programos savo turiniu yra kompleksinės, sudėtingos, apimančios ne vieną veiklos sritį, vadovaudamasi gerąja patirtimi SVP rengia papildomą priedą, kuriame nurodomi ir patvirtinami programų priemonių vykdymo koordinatoriai. Finansų ministerija, atsižvelgdama į Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtintos naujos redakcijos Strateginio valdymo metodikos nuostatą, kad į SVP neperkeliamos pažangos priemonių veiklos ir jų produkto lygmens rodikliai, į ministerijos 2023 m. veiklos planą įtraukė „Naujos kartos Lietuva“ ministerijos atsakomybei priskirtus rodiklius, nurodydama sąsajas pagal „Naujos kartos Lietuva“ kodus, atsakingus vykdytojus (ministerijos administracijos padalinius) ir įvykdymo (pasiekimo) terminus.


Patikslinti galiojančią medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizacijos tvarką, sudarant sąlygas žemių savininkams gauti kompensacijas už jų iniciatyva atliktą medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizaciją, jei mišku apaugę plotai registruojami Miškų valstybės kadastre.

Aplinkos ministro 2023 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. D1-70 ,,Dėl Aplinkos ministerijos biudžetų programų lėšų naudojimo ir administravimo tvarkos aprašo patvirtinimo" sudarytos sąlygos žemių savininkams gauti kompensacijas už jų iniciatyva atliktą medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizaciją, jei ji įtraukta į miško žemės apskaitą.


Nustatyti viešųjų geriamojo vandens tiekėjų ir nuotekų tvarkytojų valdomų nuotekų valymo įrenginių darbo efektyvumo stebėsenos mechanizmą, sudarantį galimybes laiku nustatyti reikšmingai išaugusius su nuotekomis surenkamų teršalų kiekius, ir laiku suplanuoti bei įgyvendinti infrastruktūros pajėgumų didinimo priemones.

Aplinkos ministerija informavo, kad stebėsenos mechanizmas nustatytas LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme ir aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-1120 patvirtintame Vandens naudojimo ir nuotekų tvarkymo apskaitos tvarkos apraše.


Įgyvendinti patvirtintame Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos priemonių plane numatytus veiksmus, susijusius su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu.

2022 m. baigtas vykdyti Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano vykdymas. Įgyvendinant priemones, susijusias su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu:1) Nacionalinis kibernetinio saugumo centras vykdo projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“ . Projekte numatyta pagal 5 mokymų programas apmokyti ne mažiau nei 2000 dalyvių.  Iki 2022 m. III ketv. pagal 1-3 programas apmokyti 1209 dalyviai. Numatoma projekto pabaiga - 2023-07-01.2) Nacionalinis kibernetinio saugumo centras,  vykdydamas XVIII Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 11.4.3 priemonę, organizuoja bazinius kibernetinio saugumo mokymus. 2021 m. mokymus  išklausė virš 2200 viešojo sektoriaus darbuotojų ir 344 nevyriausybinio sektoriaus atstovų, 2022 m. - 2405 viešojo sektoriaus darbuotojų ir 970 nevyriausybinio sektoriaus atstovų. 3) Informatikos ir ryšių departamentas dalyvauja Viešojo valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 01-001-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą“ įgyvendinime, jam pavesta vykdyti vieną iš trijų esminių priemonės komponentų – suprojektuoti ir įdiegti naują pažangią viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių valdymo informacinę sistemą.4) Krašto apsaugos ministerija inicijavo reikšminių tyrimų projektą “Kibernetinio saugumo kompetencijų modelio kūrimas, kuris buvo vykdomas 2021-2022 m. 2022-11-07 Lietuvos mokslo tarybos įsakymu Nr. V-654 patvirtinta projekto baigiamoji ataskaita. Tyrimų rezultatai bus panaudoti Lietuvos kariuomenės kibernetinio saugumo,  ryšių ir informacinių sistemų specialistų rengimui.


Atlikti valstybės biudžeto lėšomis finansuojamų laboratorijų analizę, identifikuoti laboratorijas, teikiančias analogiškas paslaugas arba analogiškas rinkoje teikiamoms paslaugoms. Parengti laboratorijų tinklo optimizavimo planą ir pateikti jį svarstyti Vyriausybei.

2018 m. Vyriausybės kanclerio pavedimu Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras (šiuo metu Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA)) atliko Lietuvoje veikiančių valstybės biudžetinių įstaigų, viešųjų įstaigų ir jų padalinių bei valstybės įmonių 34 laboratorijose (9 ministerijų veiklos srityse) vykdomų valstybinių tyrimų analizę, įvertino tyrimų dubliavimą, nustatė, kurios laboratorijos teikia analogiškas paslaugas arba analogiškas rinkoje teikiamoms paslaugoms, ir pateikė pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų. 2019 m. gegužės mėn. Vyriausybės kanceliarijos ir STRATA atstovai nusprendė pirmiausia išgryninti teismo ekspertizės laboratorijų optimizavimo būdus. 2020 m. vasario mėn. Vyriausybės kanceliarijoje įvykusiame pasitarime, kuriame dalyvavo atsakingų ministerijų ir STRATA atstovai, nutarta tęsti laboratorijų, veikiančių maisto, naftos produktų ir aplinkos srityse, veiklos efektyvumo didinimo analizę. 2020-05-28 STRATA ir tyrimuose dalyvaujančios institucijos buvo įpareigotos tęsti valstybinių laboratorijų atliekamų analogiškų tyrimų analizę, kurios atlikimas užsitęsė dėl COVID-19 pandemijos. Vyriausybės kanceliarijos 2023-03-30 pateiktais duomenimis, įvertinus dabartinę situaciją aplinkos, žemės ūkio ir maisto pramonės, teismo ekspertizės, energetikos, sveikatos srityse, nustatyta, kad valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos laboratorijos ir (arba) jų teikiamos paslaugos jau yra optimizuotos ir (arba) šiuo metu yra optimizuojamos, todėl atskiras (centralizuotas) laboratorijų tinklo optimizavimo planas nebus rengiamas ir teikiamas Vyriausybei:1) Teisingumo ministras 2019-06-27 įsakymu Nr. 1R-208 sudarė darbo grupę teismo ekspertizių funkcinio konsolidavimo galimybėms įvertinti. Teisingumo ministerija 2019-11-04 raštu Nr. (1.18E) 7R-6627 Vyriausybei pateikė minėtos darbo grupės išvadas, kuriomis, siekiant efektyviau ir racionaliau naudoti turimus resursus, buvo pasiūlyta perskirstyti besidubliuojančius ekspertinius tyrimus tarp teismo ekspertizės įstaigų (nustatyta, kad 21 tos pačios rūšies ekspertinį tyrimą atliko kelios teismo ekspertizės įstaigos). Įgyvendinus darbo grupės pasiūlymus, nuo 2022-01-01 ekspertiniai tyrimai tarp teismo ekspertizės įstaigų nesidubliuoja (15 besidubliavusių tos pačios rūšies ekspertinių tyrimų buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų iš esmės ir atliekami tik vienoje įstaigoje; tos pačios rūšies ekspertiniai tyrimai, atliepiant užsakovų poreikius, buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų pagal užsakovus arba pagal tyrimų objektus). Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane, patvirtintame Vyriausybės 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, numatytą veiksmą: „Įvertinti teismo ekspertizės įstaigų poreikius, siekiant atlikti teismo ekspertizes per kiek įmanoma trumpesnius terminus ir kokybiškai; parengti šių poreikių įgyvendinimo veiksmų planą“, buvo įvykdyta teismo ekspertizės įstaigų apklausa. Papildomų optimizavimo poreikių neidentifikuota.2) Žemės ūkio ministro 2017-07-10 įsakymu Nr. 3D-449 buvo inicijuotas projektas „Laboratorijų tinklo optimizavimas“, skirtas optimizuoti institucinę sąrangą, grįstą pažangių ir efektyvių viešųjų paslaugų teikimu, atsisakant valstybei nebūdingų funkcijų. Projekto valdymo darbo grupė atliko Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) pavaldumo įmonių laboratorijų funkcijų analizę. Taip pat nagrinėtos universitetų ir kitų mokslo įstaigų laboratorijų paslaugos, teikiamos žemės ūkio ir maisto pramonės subjektams. Išanalizavus laboratorijų atliekamas funkcijas paaiškėjo, kad šiose jose atliekami tyrimai yra skirtingi, specifiniai, nukreipti tam tikroms sritims. Tyrimų dubliavimo nenustatyta. Dėl Nacionalinio maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo instituto darbo grupė pateikė išvadas, kad netikslinga jo statuso keisti į viešąją įstaigą bei apjungti su kitomis laboratorijomis, o be to ir kaimyninėse šalyse oficialią kontrolę atliekančių laboratorijų statusai yra biudžetinės įstaigos, taip pat kai kurios jų turi mokslo įstaigos statusą (Lenkija, Latvija, Estija).Vyriausybė 2017-06-14 pasitarimo protokolu Nr. 25 pritarė VĮ „Pieno tyrimai“ pertvarkyti į UAB „Pieno tyrimai“, o nuo 2019-07-01 įvykus bendrovės reorganizacijai, prijungta UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“.Žuvininkystės tarnybos prie ŽŪM Vidaus vandenų ir akvakultūros skyriaus Žuvų ligų ir vandens tyrimų poskyrio (laboratorijos) optimizavimas atliktas vykdant ŽŪM projektą „Žuvininkystes tarnybos veiklos optimizavimas“ ir tarnybos centrinis padalinys perkeltas į Klaipėdą, optimizuotos teritorinių padalinių funkcijos ir atlikti kiti funkcijų optimizavimo veiksmai.3) Naftos produktų atsargų tyrimai pagal poreikį yra užsakomi Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos Naftos produktų bandymų laboratorijoje arba nepriklausomose UAB „SGS Klaipėda Ltd“ laboratorijose.4) Įvertinus siūlymą dėl Aplinkos apsaugos agentūros (AAA) ir Nacionalinės visuomenės sveikatos priežiūros laboratorijos (NVSPL) veiklos optimizavimo, nustatyta, kad būtų netikslinga analogiškus oro, grunto ir vandens mėginių laboratorinius tyrimus atlikti vienoje valstybinėje laboratorijoje. Dėl skirtingų tikslų, sričių ir užduočių, bei aplinkos tyrimų svarbos ir dalyvavimo ES monitoringo vieningame tinkle, toks veiksmas būtų visos sukurtos sistemos aplinkos sektoriuje žlugdymas ir atneštų tik finansinę žalą ir nepasiektų numatyto tikslo sumažinti tyrimų bei žmogiškųjų išteklių kaštus. Pastarųjų metų įvykiai (UAB „Ekologistika“ gaisras Alytuje, nelegaliai išleidžiamos nuotekos iš AB „Grigeo Klaipėda“ ir AB „Nordic Sugar Kėdainiai“) akivaizdžiai parodė, kad aplinkosaugą, tame tarpe ir laboratorinius tyrimus, būtina stiprinti, o ne „optimizuoti“. Dėl vis didėjančio AAA laboratorijos užimtumo, sprendimas plėsti jos vykdomus tyrimus papildant nauja NVSPL kompetencijos sritimi taip pat būtų netikslingas. Sprendimas iš vienos institucijos perkelti darbuotojus ir įrangą į kitą instituciją neduotų jokios pridėtinės vertės ir nesutaupytų lėšų, o tik atsirastų grėsmė, kad dėl sprendimų nenuoseklumo patyrę darbuotojai paliks vieną ar kitą instituciją. 5) Įgyvendinant XVIII Vyriausybės programos, kuriai pritarta Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatas dėl visuomenės sveikatos stiprinimo bei nacionalinių visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų tinklo optimizavimo, sudaryta darbo grupė pateikti pasiūlymus dėl NVSPL veiklos optimizavimo, sudarant prielaidas efektyviau organizuoti veiklą.


Parengti psichologų pasitelkimo ikiteisminiuose tyrimuose, kuriuose dalyvauja nepilnamečiai, modelio tobulinimo veiksmų planą.

2024 m. Vidaus reikalų ministerija organizavo 2 tarpinstitucinius pasitarimus, kurių metu buvo siekiama suderinti skirtingų institucijų veiksmus sprendžiant problemą. Pasitarimų metu prieita prie pozicijos, jog modelio tobulinimo veiksmų plano parengimas nėra aktualus problemai spręsti bei reikalingi kiti veiksmai (teismo psichologų stiprinimas). Atsižvelgdama į minėtų pasitarimų rezultatus, Vidaus reikalų ministerija 2024-04-30 raštu Nr. 1D-2161 pateikė pasiūlymus Vyriausybės kanceliarijai. Laukiama sprendimų iš Vyriausybės kanceliarijos.


Siekiant kokybiškai, efektyviai ir laiku vykdyti pavestas funkcijas, įdiegti procesinio valdymo veiklos modelį: pagal šį modelį dirba ne mažiau nei 30 proc. buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų (terminas 2023 m. pabaiga); pagal šį modelį dirba ne mažiau nei 60 proc. buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų (terminas 2025 m. pabaiga).

NBFC 2024 m. parengė struktūrą ir išgrynino atliekamas finansinės apskaitos tvarkymo paslaugas, o būtent, įvyko NBFC Finansinės apskaitos departamento (toliau – FAD) struktūriniai pokyčiai, susiję su procesų peržiūra, sutelkiant vienodo pobūdžio vykdomus procesus įsteigtuose atskiruose struktūriniuose padaliniuose, t. y. nuo 2024 m. liepos 1 d. įsteigtas NBFC Atskaitomybės departamentas, nuo 2024 m. liepos 9 d. FAD įsteigtos 2 Turto apskaitos grupės, nuo 2024 m. rugsėjo 10 d. – NBFC Mokėjimų departamentas. Šiais pokyčiais buvo siekiama pritaikyti struktūrą procesinio valdymo modeliui, kuri leistų užtikrinti teikiamų paslaugų kokybę ir padidinti pasitenkinimo finansinės apskaitos teikiamomis paslaugomis lygio augimą, o tuo pačiu, naujų departamentų darbuotojams ir vadovams įtvirtino siauresnes, tikslesnes veiklos sritis ir jų veikimo apimtis, siekiant kokybiškai, efektyviai ir laiku vykdyti pavestas finansinės apskaitos funkcijas, atliepiant klientų lūkesčius. Įgyvendinimas – 100 proc.Taip pat paminėtina, kad NBFC direktoriaus įsakymu patvirtinti 58 nauji išoriniai (paslaugų teikimo) procesai, administruojami Darbo užmokesčio apskaitos, Personalo administravimo ir Finansinės apskaitos tvarkymo departamentų.Įveiklinta 100 proc. finansinės apskaitos tvarkymo, personalo administravimo ir darbo užmokesčio apskaitos funkcijas atliekančių darbuotojų užduočių ir darbo krūvio valdymo sistema.2025-02-01 pagal procesinį veiklos modelį dirba 94,4 procentų finansinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų.


Įgyvendinus visus i.MAS posistemius, atlikti galutinį i.MAS projekto poveikio vertinimą.

Atliktas i.MAS projekto poveikio vertinimas, be i.EKA posistemio įvertinimo. 2023 m. sukurti i.EKA vertinimo kriterijai, tačiau jų  įvertinimai galimi už 2024 m. ir 2025 m., nes pareiga naudoti naujo tipo kasos aparatus mokesčių mokėtojams atsiranda Mokesčių administravimo įstatyme nustatytais etapais. i.EKA vertinimus numatyta įvykdyti iki 2026-04-10.


Įvertinus Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą,   savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar neperduotas savivaldybės nuosavybėn.

Kauno m. savivaldybė administracijos direktoriaus įsakymais įtraukė į buhalterinę apskaitą 12 valstybei nuosavybės teise priklausančių Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų, kurie priskirti, bet dar neperduoti savivaldybės nuosavybėn: 1-2) 2020-03-16 įsakymu Nr. A-855 pastatas–garažas (unikalus Nr. 4400-2493-0001), 1/2 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-6017-9048); 3) 16/100 negyvenamosios patalpos – neįrengtos pastogės (un. Nr. 1991-6000-5016:0005, 2020-04-29 įsakymas Nr. A-1412); 4) 28/100 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-7011-5024, 2020-05-27 įsakymas Nr. A-1670); 5-7) 2022-09-19 įsakymu Nr. A-3407 20/100 gyvenamojo namo (un. Nr. 1990-5008-0014), patalpos (un. Nr. 1990-5008-5011:0009), šiluminis mazgas (un. Nr. 1989-0000-9026:0004); 8-9) 2022-10-19 įsakymu Nr. A-3901 578/1000 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-5019-5047), 264/700 ūkinio pastato (un. Nr. 1996-0039-6023); 10) patalpos (un. Nr. 1993-0064-1014:0007, 2022-11-09 įsakymas Nr. A-4180); 11) butas (un. Nr. 1993-5056-6015:0006, 2022-06-10 įsakymas Nr. A-2263); 12) 22/100 ūkinio pastato (un. Nr. 1992-8001-3026, į apskaitą įtrauktas 2019-12-17 per inventorizaciją). Ūkinis pastatas (75/100 d., un. Nr. 1993-0057-4027) perimtas Kauno m. savivaldybės nuosavybėn (2021-03-23 aktas Nr. AK-539/60-20-3). 2 objektai išregistruoti Nekilnojamojo turto registre kaip klaida: rūsys (58/100, un. Nr. 1990-5000-5051:0001, 2020-01-22 asmens prašymas Nr. 60-2-74) ir boilerinė (un. Nr. 1995-9016-6026, sudubliuoti duomenys su kitu pastatu S. Daukanto g. 1 Kaune (RC 2022-09-28 raštas Nr. SP-100301 (4.55 Mr)). Dėl 2-jų butų (3/4, un. Nr. 1993-3029-9011:0006 ir 3/4, un. Nr. 1993-3029-9011:0007) Kauno m. savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymais atkurtos nuosavybės teisės į valstybei nuosavybės teise priklausantį Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą ir vadovaujantis jais piliečiai Nekilnojamojo turto registre įsiregistravo nuosavybės teisę į grąžintą turtą.8 neišlikę pastatai pripažinti netinkamais naudoti (gamybinis pastatas (un. Nr. 1992-0026-7010), ūkiniai pastatai (un. Nr. 1992-0026-7021, 1992-0026-7032), administracinis pastatas (un. Nr. 1993-5027-3011), pastatas - mokykla (un. Nr. 1991-0004-8016), 24/100 ūkinio pastato (un. N. 1992-5027-5035), 58/100 gyvenamojo namo (unikalus Nr. 1990-5006-5019), 71/100 ūkinio pastato (unikalus Nr. 1992-0003-2033) ir išregistruoti NTR (išskyrus 24/100 ūkinio pastato dalį, nes reikalingas likusios dalies savininkų  sutikimas). 2 objektų valstybės nuosavybė išregistruota NTR: 23/100 gyvenamojo namo (un. Nr. 1993-0037-6020,) ir kambarys (un. Nr. 1993-8023-9023:0008, 2003 m. ši patalpa priskirta prie 4 buto (2022-07-15 raštas Nr. 60-2-723).


Atlikti buhalterinės apskaitos operacijų formuojant einamųjų metų ir sukauptą rezultatą analizę ir parengti reikalingų pakeitimų aprašymą, įvertinant Finansų valdymo sistemos funkcionalumo galimybes.

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba priemonę planavo įgyvendinti atsižvelgdama į 2020-10-01 priimtus Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimus ir jų įgyvendinimo terminą (2023 m.) Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir  2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams, t. y. nuostatos bus taikomos 2024 metų  ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams.Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė  ir 2022 m. pateikė Vyriausybei svarstyti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo projektą (teisės aktų paketas: Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo, Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 6, 8, 10, 12, 19, 22, 23 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo, Socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 2 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo Nr. VIII-1509 3 ir 29 straipsnių pakeitimo įstatymo, Nedarbo socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-1904 19 straipsnio pakeitimo įstatymo, Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-110 3, 6¹, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų įstatymo Nr. XII-2604 5, 7, 8, 14, 19, 20 straipsnių pakeitimo ir 6, 15 ir 21 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektai). Vyriausybė 2023-04-12 nutarimu Nr. 262 pritarė šiam projektui ir pateikė jį svarstyti Seimui (2023-04-17 įstatymo projekto Nr. XIVP-2636).  Seimas priėmė šį projektą (2023-05-23 įstatymas Nr. XIV-1966). Įstatymu nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, apibrėžtos naujos sąvokos, taikomos visų šių fondų atžvilgiu, tame tarpe, socialinės įmokos, socialinės išmokos, valstybės socialinio fondo pajamos, valstybės socialinio fondo sąnaudos ir kt. Įstatymu nustatyta, kad VSDF biudžeto pajamos, gaunamos iš socialinio draudimo įmokų, apskaitomos pagal atskiras socialinio draudimo rūšis.  Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m.valstybės socialinių fondų biudžetų projektus.  Visų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės  socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. Informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte VSDF valdyba taiko  2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus (aprašo II dalis).Atsižvelgiant į priimtus teisės aktus, VSDF valdyboje 2023 metais atlikti Finansų valdymo sistemos pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei Fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją.


Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją tobulinti atnaujinimo (modernizavimo) projektų rengimo reglamentavimą, diegiant IT įrankius, nustatant, kad pagal vieną pirkimo sutartį visą projektą etapais rengtų teisę būti statinio projektuotoju turintis asmuo.

Aplinkos ministerija yra informavusi, kad Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintas Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planas, kuriame numatyta 1.1.7. veiksmas - parengti investicijų planų rengimo paslaugos pirkimo būdus, sudarant galimybę investicijų plano parengimo paslaugas pirkti kartu su daugiabučio namo atnaujinimo (modernizavimo) techninio darbo projekto parengimu, atsiskaitymo už investicijų planų parengimo paslaugas tvarką ir parengtų investicijų planų kokybės kontrolės tvarka. LRV 2022 11 25 nutarimu Nr. 1725 įtvirtinta galimybė atsiskaitymui už paslaugas, tame tarpe ir investicijų planus taikyti avanso modelį. Suteikta galimybė pirkti investicijų planą kartu su techniniu projektu, tačiau kol kas nenumatyta prievolė. Kokybės kontrolė vykdoma IP rengiant per APVIS, kur IP forma standartizuota, skaičiavimai vykdomi automatiškai – pakeistas IP rengimo tvarkos aprašas (2022 11 30). 2024 m. liepos mėn. Aplinkos ministerija papildomai informavo, kad nuo 2024 m. lapkričio 1 d. įsigalios LR statybos įstatymo pakeitimas, pagal kurį  keisis statybos darbų projektavimo tvarka ir etapai – vietoje trijų esamų projektavimo etapų (projektiniai pasiūlymai - techninis projektas - darbo projektas) liks du etapai: projektiniai pasiūlymai - techninis darbo projektas. Atsižvelgiant į tai  keisis projektinių pasiūlymų svarba ir apimtis. Projektinių pasiūlymų sudėtis bus reglamentuota. Projektiniuose pasiūlymuose turės būti pateikiami pagrindiniai statinio architektūros, infrastruktūros ir kiti Aplinkos ministro nustatyti pagrindiniai sprendiniai (atitiks IP dalį). Savivaldybė ir kitos institucijos atliks jų patikrinimą ir išduos statybą leidžiantį dokumentą, kai statybą leidžiantis dokumentas privalomas. Statinio projektas nuo šiol iš karto turės numatyti detalesnius statybos darbų sprendinius, būdingus darbo projektui.


Remiantis Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo duomenimis, įvertinti konsoliduotos (-ų) institucijos (-ų) vykdomos priežiūros veiklos ir diegiamų priemonių pokyčius.

Atliktas 2020-2022 m laikotarpio Priežiūros institucijų veiklos vertinimas: paskelbta rezultatus pristatanti ataskaita, paruoštos rekomendacijos priežiūros institucijoms dėl jų veiklos tobulinimo krypčių. Atliekamas 2022-2024 m. Švieslentės tyrimas, kurio rezultatai bus paskelbti 2025 m. I ketv.


Kartu su Finansų ministerija įvertinti tikslingumą strateginiuose veiklos planuose išskirti valdymo išlaidas ir, prireikus, patikslinti Strateginio planavimo metodiką.

Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta nauja strateginio veiklos plano, funkcijų vykdymo programos ir valdymo programos rengimo, pažangos ir tęstinės veiklos rezultatų stebėsenos, atsiskaitymo už pasiektus rezultatus tvarka. Planuodami pažangos ir tęstinės veiklos priemones ir lėšas, valstybės biudžeto asignavimų valdytojai vadovaujasi pažangos ir tęstinės veiklos išlaidų atskyrimo gairėmis, nurodytomis metodikos 14 priede.


Priemonė įgyvendinta. Informacija įslaptinta.


Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius esamų skaitmeninių sprendimų peržiūrą dėl atitikties architektūrai, tolimesnės eksploatacijos tikslingumo, bendrų komponentų naudojimo planuojant skaitmeninių sprendimų modernizavimą ar plėtrą.

Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), kurioje įteisintas informacinių sistemų akreditacijos vykdymas (12 str. 2 d. 15 p., 23 str. 7 d.), išplėstos Informacinės visuomenės plėtros komiteto (nuo 2024-08-14 Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra) funkcijos. Akreditacijos vykdymas pavestas ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotai institucijai IVPK (2024-04-09 įsakymas Nr. 4-191). Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (34-37 punktai) įtvirtinta  esamų skaitmeninių sprendimų peržiūra dėl atitikties architektūrai, tolimesnės eksploatacijos tikslingumo, bendrų komponentų naudojimo planuojant skaitmeninių sprendimų modernizavimą ar plėtrą.


Finansų ministerijai pateikti siūlymai dėl konkrečių papildomų ilgalaikių ir tvarių finansavimo šaltinių Darnaus judumo fondo veiklai ne trumpiau nei iki 2030 m. užtikrinti.

Susisiekimo ministerija 2022-10-28 raštu Nr. 2-4508 „Dėl darnaus judumo politikos tikslų įgyvendinimo ir finansavimo užtikrinimo“ pateikė Finansų ministerijai informaciją apie finansavimo poreikius Darnaus judumo fondo ir nacionaliniams susisiekimo tikslams darnaus judumo srityje iki 2030 m. įgyvendinti. Taip pat informaciją apie bendrus finansavimo poreikius darnaus judumo politikos susisiekimo srityje, kuriai yra skirtas Darnaus judumo fondas, ministerija pateikė 2023-06-13 raštu Nr. 2-2318 „Dėl fondo tvaraus susisiekimo plėtrai steigimo ir lėšų fondo veiklai skyrimo“. Fondą tvaraus susisiekimo plėtrai planuojama įsteigti ne vėliau nei iki 2023 m. pabaigos, kuris teiktų paskolas, garantijas, rizikos kapitalo investicijas arba įgyvendintų kombinuotas su subsidijomis finansines priemones (projekto apimtyje reikalinga subsidijos dalis numatoma finansuoti Darnaus judumo fondo apimtyje). Lygiagrečiai veikiantys Darnaus judumo fondas ir Fondas tvaraus susiekimo plėtrai turėtų užtikrinti efektyvaus ir nuoseklaus investavimo galimybes susisiekimo sektoriuje, galimybes pritraukti privačius investuotojus ir multiplikuoti esamuose fonduose valstybės investuotas lėšas, siekiant ambicingų nacionalinių tikslų ir įsipareigojimų ES dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) mažinimo, energetinio efektyvumo, atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) naudojimo didinimo transporto sektoriuje bei kitų tikslų.


Patvirtinti mokymų programų, skirtų ekstremalių situacijų valdymui, rengimo planą.

Vykdomas EK  finansuojamas projektas skirtas ekstremaliųjų situacijų valdymo Lietuvoje gerinimui „Grant for disaster risk management in Lithuania“, kurio vykdymo terminas 2022-03-01 - 2024-03-01. Numatomas priemonės įgyvendinimo terminas 2024-03-01


Atnaujinant vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos antrinio ir tretinio lygio paslaugų organizavimo principus (sveikatos apsaugos ministro 2016-10-21 įsakymu Nr. V-1189 sudaryta darbo grupė), suplanuoti  priemones (mobilių komandų suformavimas ar kt.), kad ankstyvosios reabilitacijos paslaugas gautų vaikai ir jų šeimos nariai, gyvenantys savivaldybėse, kuriose šios paslaugos nėra teikiamos.Laukiama kol patvirtinus naujas paslaugų kainas, tvarka bus pradėta taikyti.

Pakeista Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarka (sveikatos apsaugos ministro 2023-01-19 įsakymas Nr. V-22 ), pakeistosambulatorinių  ir dienos stacionaro paslaugų, apmokamų iš PSDF lėšų, bazinės kainos (sveikatos apsaugos ministro 2023-03-30 įsakymas Nr. V-392).Sudarytos prielaidos gerinti vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo organizavimą, prieinamumą, paslaugų kokybę (apibrėžtos paslaugas teikiančios įstaigos, jų pasiskirstymas, funkcijos, bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, nustatytas paciento kelias teikiant paslaugas, numatyta mobili specialistų komandos konsultacija paciento gyvenamojoje vietoje). Pakeitimai įsigalioja nuo 2023-04-01.


Švietimo, mokslo ir sporto ministras įpareigojo Valstybinio studijų fondo direktorių pašalinti Valstybės kontrolės audito metu nustatytus trūkumus ir iki 2023-12-31 atlikti šiuos darbus:•organizuoti apskaitos tvarkymą ir užtikrinti ataskaitų rinkinių sudarymą, pateikimą ir paskelbimą, laikantis teisės aktų reikalavimų;•įvertinti atsakingų asmenų veiklą apskaitos srityje ir priimti sprendimą dėl jiems nustatytų funkcijų (ne)vykdymo;•organizuoti dokumentų, reglamentuojančių VSF finansinę apskaitą ir vidaus kontrolę, parengimą.

Valstybinis studijų fondas (toliau – VSF) ėmėsi veiksmų ir pašalino dalį audito metu nustatytų trūkumų dėl finansinės apskaitos tvarkymo. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija (toliau – ŠMSM) vykdo rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną. Kas pusmetį VSF teikia ŠMSM informaciją apie rekomendacijų įgyvendinimo būklę.


Inicijuoti FVAIS tobulinimo galimybes užtikrinančias iš EDMIS gautos informacijos apdorojimą (adaptavimą), užtikrinant duomenų apskaitą, atitinkančią buhalterinės apskaitos standartus, atsižvelgiant į FVAIS bei finansines galimybes.

Valstybinės ligonių kasos Apskaitos skyrius kartu su Tarptautiniu skyriumi 2023-06-16 pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją apie poreikį techniškai įgyvendinti informacinių sistemų (FVAIS ir EDMIS) sąsajas, reikalingas apskaitai tvarkyti. Buvo organizuoti susitikimai  su EDMIS vystytojais, kurie pateikė siūlymus dėl IS modernizavimo bei  finansavimo poreikį. VLK atsakingi darbuotojai priėmė sprendimą atidėti informacinių sistemų modernizavimo inicijavimą iki bus priimti teisės aktai ir patvirtinta nauja VLK organizacinė struktūra. Nuo 2025-07-01 Sveikatos draudimo įstatymo (2024-06-25 Nr. XIV-2789) pakeitimai nustato, kad nuo 2025-07-01 bus sujungtos šiuo metu veikiančios PSDF administravimo šešias įstaigas į vieną juridinį asmenį – VLK. Vyriausybė 2024-09-18 nutarimu Nr. 794 sutiko, kad VLK ir TLK būtų reorganizuojamos jungimo būdu. Tokiu būdu VLK pereitų reorganizuojamų teritorinių ligonių kasų teisės ir pareigos. 2024 m.  pasirašyta sutartis su naujais EDMIS plėtojimo paslaugų teikėjais, kurie atlieka FVAIS ir EDMIS sąsajos sukūrimo bei šių sistemų tobulinimo poreikio analizę. Nustatyta, kad siekiant įgyvendinti EDMIS ir FVAIS sąsają reikės įvertint EDMIS bei „Sveidros“ sąsajos pokyčius, kad būtų galima gautinas sumas FVAIS priskirti teisingam PSDF biudžeto išlaidų straipsniui.


Detalizuoti VSDF administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos apraše (2023-06-14 įsakymas Nr. V-230) VSDF administravimo įstaigų inventorizacijos atlikimo veiksmus.


Atnaujinti Kauno m. savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašą: numatyti atsakingo darbuotojo (grupės) kontrolės veiksmus, jų periodiškumą.

Pakeistas ir išdėstytas nauja redakcija Kauno miesto savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašas.


Parengti ir patvirtinti kriminalinės policijos specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje.

Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-08-30 įsakymu Nr. 5-V-712 patvirtinta  Kvalifikacijos tobulinimo programa „Nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimo pagrindai“,  skirta kriminalinės policijos nusikaltimų elektroninėje erdvėje (toliau – NEE) tyrimo padalinių pareigūnų kvalifikacijai tobulinti. Programos tikslas  – suteikti teorinių žinių ir suformuoti praktinius įgūdžius taip, kadpareigūnas, pradedantis darbą ar ne ilgiau nei 3 m. dirbantis NEE tyrimo padalinyje, gebėtų teisėtai atlikti.Laukiame, kol bus nustatyta ar esama programa ir kiti vykdomi specializuotų pareigūnų mokymai atitinka šių pareigūnų ugdymo poreikius.


Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

Priemonės įgyvendinimo rezultataiSeimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už profesinės kvalifikacijos nekėlimą gali skirti nemokumo administratoriui nuobaudą – pašalinti iš šių rūmų narių ar asocijuotų narių. Pagal 127 str. 2 d. teisė administruoti nemokumo procesus pasibaigia ir tais atvejais, kai nemokumo administratorius netenka šių rūmų narystės.


Atnaujinti ministrams priskirtų valdymo sričių sąrašą.

2016-11-09 Vyriausybės pasitarime Vidaus reikalų ministerijai kartu su Vyriausybės kanceliarija pavesta pateikti pasiūlymus dėl ministrams pavestų valdymo sričių sąrašo, patvirtinto Vyriausybės 2010-03-24 nutarimu Nr. 330 peržiūros ir atnaujinimo. Nuo 2017 m. sąrašas atnaujintas 13 kartų, paskutinį kartą 2020-03-10 Vyriausybės nutarimu Nr. 209.


Užtikrinti lėšų skyrimą siekiant tobulinti ĮRBIS.

2016 m. buvo patobulinta Įmonių restruktūrizavimo ir bankroto informacinės sistemos (ĮRBIS) posistemė: sukurta bankroto procesų valdymo programėlė. Ji skirta padėti bankroto administratoriams kontroliuoti įmonių bankroto proceso veiklas, įvykdyti užduotis, sekti vykdomų užduočių atlikimo terminus, gauti priminimus el. paštu apie artėjančių užduočių atlikimo terminus ir kt. Programėlė buvo pristatyta bankroto administratoriams. ĮRBIS modernizavimo uždaviniais buvo siekiama: 1)  pritaikyti sistemą operatyviam privalomos informacijos gavimui ir viešinimui; 2) pritaikyti sistemą su Europos e. teisingumo portalu, įgyvendinant ES reglamentą 2015/848 dėl nemokumo bylų. Modernizavus ĮRBIS, nuo 2019-08-26 pradėjo veikti Audito, vertinimo ir nemokumo informacinė sistema (AVNIS).  Šiuo metu AVNIS nėra integruota prieiga suinteresuotoms institucijoms ar kreditoriams prie šioje informacinėje sistemoje kaupiamų duomenų. Siekiant nuo 2023-01-01 įgyvendinti Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 32 str. nuostatas dėl kreditorių ir kitų asmenų informavimo apie juridinio asmens nemokumo procesą, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnyba prie Finansų ministerijos yra suplanavusi ir toliau tęsti AVNIS modernizavimo darbus. Atsižvelgę į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena trunka ilgą laiką, o  visi darbai yra tęstinio pobūdžio, rekomendacijos stebėseną baigiame.


Patikslinti analizės (vertinimo) metu atrinktus teisės aktus.

Aplinkos ministerija yra informavusi, kad atliekama aplinkai padarytos žalos skaičiavimą reglamentuojančių specifinių metodikų nuostatų peržiūrą (pagal kiekvieną aplinkos elementą) kartu su kuruojančiomis Aplinkos ministerijos politikos grupėmis (parengti ir politikos grupių pildomi detalūs klausimynai). Atnaujinama bendroji Aplinkos padarytos žalos skaičiavimo metodika (vidinio derinimo, redagavimo etapas) ypatingą dėmesį skiriant aplinkai padarytos žalos vertinimo etapo reglamentavimui, Žalos aplinkai ir kitų nuostolių pripažinimo mažareikšme žala tvarkos aprašo atnaujinimas (lygiagrečiai redaguojamas ir šis teisės aktas, siekiant suderinti planuojamus diegti pokyčius). Aptariamų teisės aktų pakeitimų projektai kartu su galimais atskirų metodikų pakeitimais (kurių apimtis bus aiški po politikos grupių vertinimo) bus bendrai aptarti Aplinkos ministerijos ir pavaldžių institucijų rate (svarbios teisės normas taikančių institucijų įžvalgos). Suderinus pozicijas, planuojami minimų teisės aktų pakeitimas bus pristatyti išorės subjektams (įskaitant visuomenę, suinteresuotas nevyriausybines organizacijas), kurie bus kviečiami teikti pastabas. Po visuomeninių konsultacijų ir reikalingų pakeitimų atlikimo, teisės aktų pakeitimai bus priimti. Lygiagrečiai rengiama pagalbinė metodinė medžiaga  (tipinės formos, dažniausiai pasitaikančių žalos aplinkai atvejų tyrimo aprašymai), siekiant užtikrinti tinkamą ir efektyvų žalos aplinkai instituto taikymą.2024 m. liepos mėn. Aplinkos ministerija papildomai informavo, kad Tolimesniam priemonės įgyvendinimui būtini ES Komisijos užsakymu atliekamos studijos dėl 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti)  efektyvumo vertinimo rezultatai, bei šios išorės ekspertų atliktos studijos pagrindu EK atliktas vertinimas, kurie dar nėra gauti. Taip pat priemonės įgyvendinimui būtinas sprendimas LVAT nagrinėjamoje administracinėje byloje sprendžiant klausimą dėl bendrosios Aplinkai padarytos žalos skaičiavimo metodikos nuostatų teisėtumo, kuris turėtų būti priimtas š. m. rugsėjo 4 d. Abu įvardyti procesai turi tiesioginės įtakos rengiamiems pakeitimams (pastarieji turėtų atitikti tiek EK vertinimą, tiek LVAT išaiškinimus).


Atlikti į Stebėsenos informacinę sistemą teikiamų duomenų kokybės priežiūrą.

Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyti duomenų suvedimo į  Stebėsenos informacinę sistemą (SIS) terminai, o SIS automatiškai informuoja atsakingus darbuotojus apie artėjančius duomenų suvedimo terminus. Vyriausybės kanceliarijos Strateginio valdymo grupės darbuotoja nuolat vykdo į SIS suvedamų duomenų stebėseną: informuoja ne tik apie artėjančius duomenų suvedimo terminus, bet ir apie nustatytus vėlavimus ar daromas klaidas.


Sukurti bendrą kibernetinio saugumo ir informacinių išteklių IT saugos atitikties vertinimo metodiką.

2024 m. spalio mėn. įsigaliojo naujos redakcijos Kibernetinio saugumo įstatymas, taip pat atnaujinti kibernetinio saugumo reikalavimai (naujos redakcijos LRV nutarimas NR. 818). Atsižvelgiant į pakeitimus, bus rengiama metodika.


Atlikti sisteminę strateginio planavimo dokumentų peržiūrą, siekiant įvertinti kaip yra įgyvendinimas principas, kad plėtros programos yra rengiamos visai valdymo sričiai, ir kaip galiojantys strateginio planavimo dokumentai atitinka 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos nuostatas.

Sisteminė planavimo dokumentų peržiūra buvo atlikta prieš rengiant naują Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. 2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema, numatant konkrečius planavimo dokumentų tipus ir už jų rengimą atsakingus strateginio valdymo sistemos dalyvius. Tai sudaro prielaidas optimizuoti planavimo dokumentų skaičių ir užkirsti kelią, kad nebūtų rengiami aiškios paskirties neturintys planavimo dokumentai. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas numato, kad nacionalinės plėtros programos gali būti rengiamos tik vienai valstybės veiklos sričiai (išskyrus Regionų plėtros programą) ir turi prisidėti prie 2021-2030 metų nacionaliniame pažangos plane nustatytų pažangos uždavinių įgyvendinimo. Kaip laikomasi šių nuostatų, yra vertinama prieš tvirtinant kiekvieną nacionalinę plėtros programą.


Inicijuoti vertinimo kriterijų sistemų peržiūras ministerijose ir suformuoti individualias užduotis ministerijoms sumažinti vertinimo kriterijų skaičių.

Vertinimo kriterijų peržiūra buvo atlikta prieš tvirtinant Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas aiškiai numato, kokiame lygmenyje kokio tipo rodikliai gali būti nustatomi - tai sudaro prielaidas optimizuoti jų skaičių, todėl poreikio atskiroms rekomendacijoms, kurios užtikrintų vertinimo kriterijų skaičiaus ministerijų strateginiuose veiklos planuose optimizavimą, nėra.


Kartu su Finansų ministerija apibrėžti valdymo išlaidų apskaičiavimo paskirtį ir tvarką bei parengti rekomendacijas ministerijoms.

Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta nauja strateginio veiklos plano, funkcijų vykdymo programos ir valdymo programos rengimo, pažangos ir tęstinės veiklos rezultatų stebėsenos, atsiskaitymo už pasiektus rezultatus tvarka. Planuodami pažangos ir tęstinės veiklos priemones ir lėšas, valstybės biudžeto asignavimų valdytojai vadovaujasi pažangos ir tęstinės veiklos išlaidų atskyrimo gairėmis, nurodytomis metodikos 14 priede.


Parengti koncepciją kaip tobulinti atsikaitymo už Vyriausybės prioritetų ir Vyriausybės prioritetinių priemonių įgyvendinimą procesus bei nustatyti Stebėsenos informacinėje sistemoje esančios informacijos viešinimo apimtis.

Priemonė buvo įgyvendinta senojoje Strateginio planavimo metodikoje, kurioje buvo nustatyta, kokie duomenys renkami Stebėsenos informacinėje sistemoje (SIS) ir pateikiami ketvirtinėje ataskaitoje, kuri aptarus ją Vyriausybės pasitarime, skelbiama viešai.  Naujoje sistemoje keičiasi Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano stebėsenos ir viešinimo mechanizmas, kuris pilna apimtimi bus realizuotas tik naujai kuriamoje Strateginio valdymo sistemos informacinėje sistemoje.


Parengti rekomendacijas ministerijoms dėl strateginio planavimo dokumentų tarpusavio sąsajų nustatymo.

Įgyvendinant Strateginio planavimo sistemos pertvarkos darbus, 2020-06-25 patvirtinus Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, nėra poreikio atskiroms rekomendacijoms (jos buvo aktualios tol, kol nebuvo aiškaus teisinio reguliavimo). Patvirtinus minėtą įstatymą, nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema (strateginio valdymo sistemos principai, planavimo dokumentų lygmenys, tipai, tarpusavio sąsajos ir įtaka lėšų planavimui, strateginio valdymo sistemos dalyviai, jų teisės ir pareigos, įtvirtintos strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatos), o Strateginio valdymo metodikoje nustatyta strateginio veiklos plano struktūra ir detalizuota, kurie elementai turi būti perkelti iš aukštesnio lygmens planavimo dokumentų.


Sukurti rekomendacijų dėl atitinkamų metų strateginių veiklos planų projektų tobulinimo įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą.

Vyriausybės kanceliarijos 2022 m. pateiktais duomenimis, ministerijoms pateiktų rekomendacijų dėl strateginių veiklos planų (SVP) tobulinimo įgyvendinimo stebėsena vykdoma pagal ministerijų parengtą derinimo pažymą, kurioje nurodoma, į kurias rekomendacijas atsižvelgta, o į kurias neatsižvelgta ir kodėl. SVP gali neatitikti pateiktų rekomendacijų tik, jei tai neprieštarauja Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintai Strateginio valdymo metodikai. Tokiu atveju vykdomos konsultacijos: Vyriausybės kanceliarijos darbuotojai paaiškina ministerijoms, kaip joms geriau atsižvelgti į pateiktas rekomendacijas ir (arba) kodėl to reikia.Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtintas Strateginio valdymo metodikos pakeitimas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9d1140a07f9d11ed8df094f359a60216), kuriuo buvo atsisakyta strateginių veiklos planų derinimo su Ministru Pirmininku etapo. Vadovaujantis metodikos 13 p., Vyriausybės kanceliarija konsultuoja strateginio valdymo sistemos dalyvius dėl planavimo dokumentų rengimo ir rengia bei skelbia savo interneto svetainėje su tuo susijusias praktines rekomendacijas. Vadovaujantis metodikos 166 ir 167 p. (taikomi rengiant 2024–2026 m. ir vėlesnių metų SVP), ministerijos SVP projektus kartu su ministro valdymo sričių įstaigų, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, SVP projektais iki einamųjų metų lapkričio 1 d. pateikia Finansų ministerijai ir Vyriausybės kanceliarijai. Kitos įstaigos, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, SVP projektus, kuriuose neviršijami Finansų ministerijos pranešti asignavimų limitai, pateikia Finansų ministerijai. Prireikus Vyriausybės kanceliarija ir Finansų ministerija gautus SVP projektus vertina atsižvelgdamos į pasitarimų dėl planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų metu iškilusius klausimus ir (arba) siekdamos užtikrinti SVP projektų atitiktį metodikoje nustatytiems reikalavimams. Gavus Vyriausybės kanceliarijos ir (arba) Finansų ministerijos pastabas, SVP projektai turi būti patikslinti iki jų patvirtinimo.


Suorganizuoti apskrito stalo diskusiją su ministerijų strateginio planavimo ekspertais dėl vertinimo kriterijų skaičiaus mažinimo krypčių.

Vyriausybės kanceliarija 2016 m. spalio 28 d. pristatė 2016 m. vertinimo kriterijų lyginamosios analizės rezultatus ministerijų strateginio planavimo ekspertams ir rekomendavo optimizuoti ministerijų vertinimo kriterijų skaičių, kad jis atitiktų rekomenduotiną skirtingo lygio kriterijų skaičių.


Naujo strateginio planavimo dokumentų sistemos modelio, sudarančio sąlygas integruoti strateginio, regioninio ir teritorinio planavimo procesus, parengimas ir strateginio planavimo dokumentų sistemos optimizavimas, siekiant, kad būtų nuosekliai įgyvendinama vieninga tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politika.

Seimas 2020-06-25 priėmė Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096, kuriuo sukuriama ir plėtojama į rezultatus orientuota strateginio valdymo sistema, integruojant strateginio planavimo, regionų plėtros ir teritorijų planavimo procesus, užtikrinama ilgalaikė ir darni valstybės pažanga ir veiksmingas valdžios sektoriaus finansų planavimas ir panaudojimas.


Kartu su Finansų ministerija išnagrinėti ES šalių praktiką ir parengti pasiūlymus Vyriausybei dėl informacijos apie kapitalo investicijas teikimo Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatyme.

Sprendimai dėl kapitalo investicijų planavimo priimti 2020-06-25, pakeitus Investicijų įstatymą Nr. VIII-1312 ir priėmus  Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096.Investicijų įstatyme nustatyta, kad Valstybės investicijų programa bus vykdoma iki 2020-12-31 suplanuotiems ir atrinktiems investicijų projektams įgyvendinti ir ne ilgiau nei iki 2025-12-31. Vyriausybė iki 2020 m. pabaigos planuoja patvirtinti Strateginio valdymo įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, kurioje bus nustatyta investicijų planavimo ir valdymo tvarka.Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose – plėtros programose – nuo 2021 metų turi būti planuojamos visos naujos investicijos, kurioms bus taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio.Atsižvelgiant į visa tai, priemonės stebėsena nebeaktuali.


Kartu su Finansų ministerija išnagrinėti ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Valstybės investicijų programoje kapitalo investicijų paskirstymo“ tęstinumo tikslingumo.

Vyriausybė 2019-12-04 nutarimu Nr. 1228 pritarė Strateginio valdymo įstatymo ir su jų juo susijusių įstatymų pakeitimų projektams ir pateikė juos Seimui (Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje projektas užregistruotas 2019-12-10 Nr. XIIIP-4294). Kartu su Strateginio valdymo įstatymo projektu pateikti Investicijų įstatymo Nr.VIII-1312 pakeitimai – numatoma, kad Valstybės investicijų programa bus vykdoma iki 2020-12-31 suplanuotiems ir atrinktiems investicijų projektams įgyvendinti ir ne ilgiau nei iki 2025-12-31.


Patikslinti Strateginio planavimo metodiką ir nustatyti, kurie strateginio planavimo dokumentų elementai turi būti perkelti į strateginius veiklos planus, o kurie turi būti tik susiejami loginiais–priežastiniais ryšiais.

Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino 2020-06-25 Strateginio valdymo įstatymo (SVĮ) Nr. XIII-3096 nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, kurioje nustatyta nauja strateginio veiklos plano struktūra ir detalizuota, kurie elementai turi būti perkelti iš aukštesnio lygmens planavimo dokumentų. Teisinio reglamentavimo pokyčiai sudarė prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui, tačiau naujos strateginio valdymo sistemos taikymas praktikoje išryškino tobulintinus dalykus. Atsižvelgiant į SVĮ pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: SVĮ strateginio lygmens planavimo dokumentų sąrašą papildžius valstybės strategijomis, nustatyta jų rengimo, įgyvendinimo stebėsenos, atsiskaitymo už rezultatus ir kt. tvarka; įtvirtintos nuostatos tiek dėl strateginio lygmens, tiek dėl programavimo lygmens dokumentų keitimo, kurių anksčiau nebuvo; strateginio projektų portfelio valdymo sistema integruota į strateginio valdymo sistemą; patikslintos nuostatos dėl plėtros programų ir pažangos priemonių aprašų rengimo; iš esmės peržiūrėtos ir įtvirtintos naujos nuostatos dėl atsiskaitymo už rezultatus, kartu jas susiejant su Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatyta atsiskaitymo sistema bei Valstybės pažangos ataskaitos rengimu; atsisakyta perteklinių ir pridėtinės vertės nekuriančių procesų, dokumentų, atsiskaitymų, etapų ir kt., taip palengvinant strateginio valdymo sistemą ir sumažinant administracinę naštą strateginio valdymo sistemos dalyviams. Metodikoje pakeičiamos planavimo dokumentų formos taikomos rengiant 2024–2026 metų ir vėlesnių metų strateginius veiklos planus.


Patvirtinti strateginio planavimo sistemos optimizavimo gaires.

Vyriausybės kanceliarija parengė Strateginio planavimo dokumentų sistemos optimizavimo gaires ir apsvarstė jas 2016 m. lapkričio mėn. 9 d. Vyriausybės pasitarime. Vyriausybė pritarė 2016–2018 metų ministrams pavestų valdymo sričių strateginio planavimo dokumentų sąrašui, numatančiam planavimo dokumentų skaičiaus mažėjimą iki 69.


Kartu su Finansų ministerija parengti teisės aktų pakeitimo projektus investicijų planavimo ir atsiskaitymo procesų integravimo į strateginio planavimo ir atsiskaitymo sistemą modeliui įgyvendinti.

2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyti naujosios strateginio valdymo sistemos principai, dalyviai, planavimo dokumentai, jų tarpusavio sąsajos, sistemos valdysenos nuostatos ir t. t. 2020-06-25 priimtas Investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 2 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymas (įstatymo Nr. VIII-1312 13 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 13-1 straipsniu įstatymas (2021-06-08 Nr. XIV-377), įstatymo Nr. VIII-1312 1, 2, 3, 9-1, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-838)), kuriame numatyta, kad valstybės investicijų politika formuojama nacionalinėse plėtros programose, Vyriausybės programoje, Valstybės investicijų bei Valstybės skolinimosi programose, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos ūkio ir ekonominės-socialinės raidos prognozes. Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose nuo 2022 m. planuojamos visos naujos investicijos, kurioms taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio. Ši investicijų planavimo ir valdymo tvarka nustatyta Strateginio valdymo metodikoje, kurią Vyriausybė patvirtino 2021-04-28 nutarimu Nr. 292.


Teisingumo ministerija išanalizuos teisės aktus dėl smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo bei kitų ministerijai priskirtų ir vykdomų funkcijų, susijusių su ministerijos formuojamos politikos įgyvendinimu ir valstybės finansų valdymu, bus rengiami suinteresuotų institucijų pasitarimai ir bus sprendžiamas klausimas dėl ministerijai Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymu pavestų funkcijų reglamentavimo patikslinimo ar šių funkcijų galimo perdavimo kitoms institucijoms.

Parengtas ir 2017-12-13 Seimui pateiktas Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1520. Šio projekto 2 str. 1 d. numatyta, kad Vyriausybė turi paskirti instituciją – Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytoją, kuris įgyvendinantų Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programą ir atliktų kitas šiame įstatyme nustatytas funkcijas. Seimas 2019-01-11 priėmė Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimus (XIII-1928). 2019-06-05 pakeistas Vyriausybės 2009-02-18 nutarimas Nr. 113 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymą“. Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytojo funkcijas įgaliota įgyvendinti Teisingumo ministerija. Valstybinio audito ataskaitoje konstatuota, kad Teisingumo ministerija įgyvendina politiką, vykdydama Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatas, tačiau ministerijos paskirtis – formuoti valstybės politiką, organizuoti, koordinuoti jos įgyvendinimą ministrui pavestose srityse. LR Vyriausybės įstatyme nustatyta, kad valstybės politikos įgyvendinimo funkcijos ministerijai gali būti pavestos tik įstatymų nustatytais atvejais ir nustatytam terminui. Vyriausybės nutarimu (2019-06-05 nutarimas Nr. 550) Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatų įgyvendinimą pavedus Teisingumo ministerijai, kuri taip pat formuoja valstybės politiką šioje srityje, organizuoja ir koordinuoja jos įgyvendinimą, paskirtų funkcijų vykdymo terminai nenustatyti. Įvertinus Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos pateiktą informaciją, priimtus teisės aktus ir valstybinio audito ataskaitoje nurodytus trūkumus, laikoma, jog trūkumai nėra visiškai pašalinti. 2021-03-10 patvirtintas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/d698ded086fe11eb9fecb5ecd3bd711c), kuriame numatyta priemonė: parengti įstatymų pakeitimus, kurie padėtų stiprinti asmens teisių į žalos, atsiradusios dėl neteisėtų valstybės institucijų sprendimų ar patirtos asmenų, nukentėjusių nuo smurtinių nusikaltimų, atlyginimą apsaugą, įskaitant atitiktį ES Teisingumo Teismo praktikai, kuria reikalaujama įtvirtinti kompensacijų mokėjimą nuo visų smurtinių tyčinių nusikaltimų nukentėjusiems asmenims, taip pat optimizuoti įmokų ir išmokų dėl žalos atlyginimo administravimą. Priemonės įvykdymo data - 2022 m. IV ketv. Vyriausybės kanceliarija informavo, kad įgyvendinant šią priemonę kartu bus įgyvendinta ir audito 1.2 rekomendacija. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiantys veiksmai suplanuoti iki 2022 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant priemonę įgyvendinta iš dalies. Priemonės įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.


Patvirtintas Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2019-03-21 įsakymu Nr. V-100 „Dėl darbuotojų mokymų temų patvirtinimo“ buhalterių mokymo viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais planas. Įsteigti 2 metodologų etatai mokymams vesti, apskaitos politikai derinti, apskaitos tvarkų aprašams rengti.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras surengė buhalterinės apskaitos darbuotojams 60 val. mokymus viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais, nuolat juos konsultuoja buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais, įdarbino 3 metodologus.


Priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimus

1. 2017 m. užsakytas mokslinis darbas ,,Tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti kriterijus dėl formuojamo valstybinės žemės sklypo dydžio pagal jame esančio statinio ar įrenginio eksploatavimo poreikius bei pateisinamą/nepateisinamą statinio ar įrenginio nenaudojimo laikotarpį ne aukciono būdu nuomojant valstybinę žemę“.2. Parengtas LRV nutarimo ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo“ projektas (LRV priimtas 2018 04 25 nutarimas Nr. 404, įsigaliojo nuo 2018-06-01), kuriuo 2.2 papunktis papildytas nuostata, kad  valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų pagal Taisykles, administravimo metodiką tvirtina žemės ūkio ministras.3. Žemės ūkio ministras 2020 m. sausio 24 d. įsakymu Nr. 3D-40 patvirtino Kitos paskirties valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų ne aukciono būdu, administravimo metodiką.


Kartu su Finansų ministerija parengti investicijų planavimo ir atsiskaitymo procesų integravimo į strateginio planavimo ir atsiskaitymo sistemą modelį.

2020-06-25 priimtas Investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 2 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3128 (įstatymo Nr. VIII-1312 13 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 13-1 straipsniu įstatymas (2021-06-08 Nr. XIV-377), įstatymo Nr. VIII-1312 1, 2, 3, 9-1, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-838)), kuriame numatyta, kad valstybės investicijų politika formuojama nacionalinėse plėtros programose, Vyriausybės programoje, Valstybės investicijų bei Valstybės skolinimosi programose, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos ūkio ir ekonominės-socialinės raidos prognozes. Valstybės investicijų programa sudaroma ne mažiau kaip trejiems metams ir ne ilgiau negu iki 2025-12-31. Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose nuo 2022 m. planuojamos visos naujos investicijos, kurioms taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio. Ši investicijų planavimo ir valdymo tvarka nustatyta Strateginio valdymo metodikoje, kurią Vyriausybė patvirtino 2021-04-28 nutarimu Nr. 292.


2. Parengti Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymo pakeitimus, kad Valstybinė mokesčių inspekcija galėtų įskaityti iš turimos asmens mokesčių permokos ne tik nesumokėtus mokesčius, muitus ir administracines baudas, bet ir kitas pagal vykdomuosius dokumentus laiku nesumokėtas valstybės naudai išieškotinas sumas, pavyzdžiui, teismo išlaidas ir pan.

Finansų ministerija parengė Mokesčių administravimo įstatymo projektą. Juo keičiamas Mokesčių administravimo įstatymo 14 straipsnis, kuriuo numatoma galimybė laiku nesumokėtų valstybės naudai išieškotinas sumas pagal vykdomuosius dokumentus įskaityti iš turimos mokesčių permokos. Lietuvos Respublikos Seimas 2017-05-23 priėmė Mokesčių administravimo įstatymą (Nr. XIII-374).


Priimti sprendimus dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos nuostatų (kad išieškojimus valstybės naudai vykdytų vienas administratorius) įgyvendinimo regreso atveju.

Įgyvendinant 1 priemonę, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija informavo apie 2018-08-01 įvykusį tarpinstitucinį pasitarimą, kurio metu nuspręsta problemą spręsti kompleksiškai, todėl atnaujinama Finansų ministro įsakymu sudarytos darbo grupės dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-01-18 nutarimu Nr. 104 veikla. Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 informavo, kad darbo grupės veikla baigta ir jos suformuluotos išvados turėtų būti teikiamos Vyriausybei. Priklausomai nuo Vyriausybės pritarimo ir suformuotų pavedimų, bus ieškoma būdų konsoliduoti išieškojimus valstybės naudai ir perduoti juos vienam administratoriui – Valstybinei mokesčių inspekcijai. Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija 2020-03-02 raštu Nr. S-702 infomavo, kad Teisingumo ministerija 2019-10-07 raštu Nr. (1.16E)7R-6067 pritarė Finansų ministerijos siūlymui etapais konsoliduoti visų išieškojimų administravimą VMI. Ministro pirmininko pavedimu, 1.1 rekomendaciją įgyvendinti pavesta Finansų ministerijai kartu su Valstybine mokesčių inspekcija.2021-03-31 raštu Nr. ((14.14Mr-03)-5K-2022025)-6K- 2102164 Finansų ministerija informavo, kad atsižvelgiant į tarpinstitucinės darbo grupės pasiūlymus konsoliduoti ir optimizuoti piniginių prievolių valstybės naudai administravimo procesą ir gavus Teisingumo ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Nacionalinės teismų administracijos pritarimą darbo grupės pateiktiems pasiūlymams, siekiant efektyvinti prievolių valstybei administravimą, išvengiant funkcijų dubliavimo ir veiklą organizuoti vieno langelio principu, šiuo metu imamasi veiksmų pradėti skaitmenizuoti ir centralizuoti visų piniginių prievolių valstybės naudai administravimą (visų pirma – prievolių apskaitą ir įskaitymą) vienoje institucijoje – Valstybinėje mokesčių inspekcijoje (toliau – VMI). Lietuvos nacionaliniame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių plano projekte yra siūlomas investicinis projektas „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“. 2021-05-14 Vyriausybė pritarė Planui su jame suplanuotu projektu. Įgyvendinus šį projektą, VMI taps vieninteliu prievolių valstybei administratoriumi. Preliminarus siūlomas projekto įgyvendinimo terminas 2026 metai. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiančio projekto terminas yra numatytas 2026 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant priemonę įgyvendinta iš dalies. Projekto įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.


Atsižvelgiant į audito ataskaitoje pateiktas išvadas, parengti ir pateikti Vyriausybei Valstybės tarnybos įstatymo, Viešojo administravimo įstatymo (prireikus – ir kitų teisės aktų) pakeitimo projektus dėl viešojo administravimo aprėpties ir apibrėžimo, viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo, vienodų reikalavimų ir atsakomybės, skaidrios darbo apmokėjimo tvarkos patvirtinimo visiems viešąjį administravimą vykdantiems darbuotojams.

Įgyvendinus priemonę turėjo būti išspręstos trys problemos:• dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo;• dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis;• dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą vykdantiems darbuotojams (valstybės tarnautojams ir darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį).2018-06-29 priimtas Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1370, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Šiuo įstatymu pakeista valstybės tarnybos sąvoka, t. y. valstybės tarnautojais nelaikomi pareigas einantys asmenys, kurie atlieka ūkinio ir (ar) techninio pobūdžio funkcijas.2018-06-29 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 11 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1372, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Pagal jį numatyti viešojo administravimo subjekto struktūros pakeitimai, atsisakant struktūros padalinių – poskyrių (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas). Sudarytos sąlygos mažinti vadovaujančio personalo skaičių viešojo administravimo institucijose – atsisakyta departamento direktoriaus pavaduotojo pareigybės ir skyriaus vedėjo pavaduotojo pareigybės (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas).2020-05-28 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2987 (įsigaliojimo data – 2020-11-01). Juo patikslinta viešojo administravimo apibrėžtis ir aprėptis (vidaus administravimas nebelaikomas viešuoju administravimu), patobulinta viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo tvarka bei įtvirtinta nuostata, kad viešojo administravimo subjektų darbuotojams, kuriems yra pavesta atlikti funkcijas, tiesiogiai susijusias su šiems subjektams suteiktų viešojo administravimo įgaliojimų įgyvendinimu, arba asmenims, pretenduojantiems užimti tokias pareigas, turi būti taikomi Valstybės tarnybos įstatyme nustatyti nepriekaištingos reputacijos reikalavimai ir įstaigos vadovo nustatyti kvalifikaciniai reikalavimai, užtikrinantys tinkamą jiems pavestų funkcijų įgyvendinimą. 2020-09-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 1064 pakeistas Pareigybių, dėl kurių rengiamas konkursas, sąrašas. Pakeitimais įtvirtinta, kad nuo 2021-01-01 viešojo sektoriaus institucijų darbuotojai, kuriems pagal pareigybės aprašymą priskirtos viešojo administravimo funkcijos, į pareigas turi būti parenkami konkurso būdu.Minėtų teisės aktų pakeitimais išspręstos dvi problemos: dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, ir dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo. Iš dalies išspręsta problema dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams. Suvienodinti nepriekaištingos reputacijos, kvalifikaciniai ir priėmimo į pareigas viešo konkurso būdu reikalavimai, bet nenumatyta darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį, taikyti reikalavimus dėl pajamų ir turto deklaravimo, amžiaus ribojimo, taip pat išlieka nevienoda materialinė atsakomybė už žalą, padarytą atliekant viešojo administravimo veiklą. Vyriausybės kanceliarija 2020-07-31 raštu pateikė nuomonę, kad esamas teisinis reglamentavimas, nenumatantis visiškai vienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams, yra pagrįstas, nes pagal Konstitucinio Teismo doktriną (Konstitucinio Teismo 1996-01-24, 2000-05-08, 2004-12-13 nutarimai) tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu įstatymuose gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas.


Patvirtinti  antstolio vykdymo išlaidų dydžių ir notaro atlyginimo įkainių nustatymo tvarkas, kuriose būtų numatytas įstatymuose nustatytų kriterijų taikymas.

Vyriausybė 2023-01-25 nutarimu Nr. 59 patvirtino Notarų atlyginimo dydžių (įkainių) nustatymo metodiką, kurioje numatyta, kad notarų įkainiai apskaičiuojami atsižvelgiant į Notariato įstatymo 19 (1) nustatytus kriterijus. Teisingumo ministerija atliks vertinimą, ar Vyriausybės strateginės analizės centro siūlomas antstolių vykdymo išlaidų dydžių kriterijų taikymo modelis yra tinkamas vykdymo išlaidų dydžių nustatymui, taip pat įvertins Valstybinės mokesčių inspekcijos įgyvendinamo projekto „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“ poveikį antstolių darbo apimtims ir parengs antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Seimas 2023-12-12 priėmė Civilinio proceso kodekso pakeitimo įstatymą Nr. XIV-2317, kuriuo Vyriausybei suteikiami įgaliojimai patvirtinti vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodiką. Priimtame įstatyme numatyta, kad vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodiką Vyriausybė turi patvirtinti iki 2025-12-31. Laukiame patvirtintos antstolių vykdymo išlaidų dydžių nustatymo tvarkos, kurioje būtų numatytas įstatymuose nustatytų kriterijų taikymas.


Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo vertinimą.

Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (5, 7 punktai) įtvirtinta sprendimų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimas kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose, akreditacijos vykdymas.


Parengti Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo (prireikus – ir kitų įstatymų) pakeitimo projektą.

2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymu patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos: viešasis administravimas – teisės aktais reglamentuota viešojo administravimo subjektų veikla, skirta teisės aktams įgyvendinti: administracinis reglamentavimas, administracinių sprendimų priėmimas, teisės aktų ir administracinių sprendimų įgyvendinimo priežiūra, administracinių paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų teikimo administravimas; viešoji paslauga – pagal įstatymų ir (ar) viešojo administravimo subjektų nustatytus reikalavimus vykdoma šių subjektų prižiūrima veikla, kuria sukuriama valstybės ar savivaldybių garantuojama ir visuomenės nariams vienodai prieinama nauda. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.


Parengti Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą.

2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalies 2 punkte, numatyta, kad viešojo administravimo subjektai įsteigti arba inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą gali tik tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.


Analizuojant ataskaitų pateikimo vėlavimo priežastis, nustatyta, kad viena iš priežasčių – per vėlai iš įstaigų gaunamos sąskaitos faktūros už komunalines ir kitas ilgalaikes paslaugas, nes įstaigos šiuos dokumentus per vėlai gauna iš savo paslaugų teikėjų. Siekiant išspręsti šią problemą, įstaigos raštu informuotos, kad iki nustatyto termino negavus sąskaitų faktūrų iš paslaugų teikėjų, Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui būtų teikiama kauptinų sumų pažyma.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras atliko tarpinių finansinių ataskaitų rinkinių pateikimo klaidų analizę ir aptarė su buhalterinės apskaitos darbuotojais jos rezultatus.


Parengti Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo koncepcijos projektą.

Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse nustatyti kriterijai, kuriais vadovaujantis valstybės ar savivaldybės institucijos turėtų pasirinkti steigiamos įstaigos teisinę formą: biudžetinė įstaiga – kai daugiau nei 1/2 įstaigos funkcijų yra viešojo administravimo veikla; įstaigai pavesta teikti viešąsias paslaugas, finansuojamas valstybės biudžeto lėšomis ir šios lėšos sudaro daugiau negu 4/5 įstaigos gaunamų pajamų; viešoji įstaiga – kai daugiau nei 1/2  įstaigos funkcijų yra viešųjų paslaugų teikimas. Gairėse įtvirtintos viešųjų įstaigų srities pertvarkos siekiamybės, gairių nuostatomis rekomenduojama remtis steigiant, reorganizuojant ar pertvarkant valstybės/ savivaldybių įstaigas bei įmones, tačiau teisės aktuose kriterijai nenustatyti. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes problemos dėl tinkamiausios įstaigos teisinės formos parinkimo ir kriterijų nustatymo teisės aktuose sprendimą toliau stebėsime audite „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), pateikus rekomendaciją: siekiant užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybių institucijos pagal vykdomą veiklą galėtų pasirinkti tinkamiausią juridinio asmens teisinę formą, leidžiančią pasiekti geriausių rezultatų jį valdant, teisės aktuose nustatyti detalius VšĮ steigimo kriterijus juridinio asmens teisinei formai parinkti.


Bus atlikta sukauptos konsolidavimo informacijos analizė, įvertintos teisingų konsoliduotų duomenų užtikrinimo alternatyvos ir priimtas sprendimas dėl efektyviausios alternatyvos įgyvendinimo.

Finansų ministro 2021-01-15 įsakymu Nr. 1K-13 buvo pakeistas finansų ministro 2011-04-19 įsakymas Nr. 1K-152 „Dėl viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo“. Pakeitime nustatyta, kad, rengiant 2021 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, viešojo sektoriaus subjektai, išskyrus naujus, teikdami 2021 m. duomenis, VSAKIS papildomai pateikia informaciją apie pradinius 2021 m. likučius tarpusavio operacijų derinimo grupėse ir ją detalizuoja eliminavimo duomenų įvedimo formose ir nederinamą informaciją apie pradinius likučius, kurie eliminavimo duomenų įvedimo formose susidarė dėl vykdytų su kitais viešojo sektoriaus subjektais operacijų, kurių duomenys eliminuojami nederinti. Jei teikiant informaciją būtų nesutapimų tarp 2020 m. pabaigos ir 2021 m. pradžios likučių, viešojo sektoriaus subjektai privalėtų išsiaiškinti neatitikimų priežastis ir raštu informuoti apie tai konsoliduojantį subjektą. Pastarasis, VSAKIS rengdamas konsoliduotuosius finansinių ataskaitų rinkinius, privalėtų patikrinti, ar nėra 2020 m. pabaigos ir 2021 m. laikotarpio pradžios likučių skirtumų. Jei tokių būtų, turėtų nustatyti ir paaiškinti jų atsiradimo priežastis ir, jei reikia, užregistruoti papildomus koreguojančius konsolidavimo įrašus.


Patikslinti Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančių projektų finansavimo tvarkos aprašą, patvirtintą Vyriausybės kanclerio 2018-03-20 įsakymu Nr. V-40 (su pakeitimais) – papildyti nuostata dėl įgyvendintų projektų rezultatų viešinimo.

Vyriausybės kanclerio 2019-09-23 įsakymu Nr. V-210 Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančių projektų finansavimo tvarkos aprašas papildytas 88-1 punktu, kuriame nustatyta, kad įgyvendinus einamųjų metų projektus (pasirašius visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus), informacija apie įgyvendintų projektų tikslus, eigą ir pasiektus rezultatus skelbiama Vyriausybės kanceliarijos interneto svetainėje http://lrvk.lrv.lt ne vėliau kaip iki einamųjų metų gruodžio 31 d.


Atlikti kokybines apklausas (standartizuota apklausos forma baigus vykdyti sutartį), nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, parengti tvarką, kuri detalizuotų, kokiu periodiškumu ir kokia informacija yra surenkama, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, nustatytų atsakingus asmenis.


VšĮ CPO LT biudžete įtraukti eilutę Ekonomikos ir inovacijų ministerijos ir pavaldžių įstaigų pirkimams pagal pavedimą.


Viešinti visą informaciją, susijusią ne tik su lėšų skyrimu projektams finansuoti, bet ir su projektų įgyvendinimu ir pasiektus įgyvendinimo rezultatus. Įgyvendinus einamųjų metų Istorinės atminties puoselėjimo projektus (pasirašius visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus), apibendrinanti informacija apie projektus ir jų pasiektus rezultatus bus paskelbta Vyriausybės kanceliarijos puslapyje www.lrvk.lt. Taip pat bus viešinama kitais informaciniais kanalais (pvz., Vyriausybės kanceliarijos socialinių tinklų paskyrose, naujienlaiškiuose ir kt.).

Vyriausybės kanceliarija, įgyvendinusi visus 2019 metų Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančius projektus ir pasirašiusi visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus, Vyriausybės kanceliarijos svetainėje www.lrvk.lt iki 2019 metų pabaigos paskelbė apibendrintą informaciją apie įgyvendintus šiuos projektus, jiems skirtą finansavimą ir pasiektus rezultatus.


Sukurti biudžeto ir finansinių ataskaitų rengimo proceso (eigos) stebėsenos sistemą, įpareigojant darbuotojus, atsakingus už ataskaitų parengimą, teikti duomenis apie ataskaitų rengimo proceso eigą, grupių vadovus - kontroliuoti, kada parengiamos ir pateikiamos ataskaitos, analizuoti vėlavimo priežastis.

Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2020 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. V-79 patvirtinti personalo administravimo procesų aprašai. Aprašuose nustatyti detalūs personalo administravimo funkcijų atlikimo veiksmai ir būdai, jų atlikimo terminai, apibrėžta įstaigų, kurių personalo administravimo funkcijos atliekamos centralizuotai, ir Centro atsakomybė.


Įdiegti taikomosios programinės įrangos ,,Avilys" dokumentų valdymo sistemos tobulinimus.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras įgyvendino ir toliau tęsia taikomosios programinės įrangos „@vilys“ dokumentų valdymo sistemos tobulinimo darbus. Automatinio dokumentų skirstymo sistema užtikrina, kad įstaigų atitinkamu formatu pateiktos užduotys per mažiau nei minutę automatiškai perduodamos vykdyti atsakingam darbuotojui, o jų vykdymo kontrolė – atsakingo darbuotojo tiesioginiam vadovui.


Formuojama ekspertų grupė, kuri analizuos klaidas, teiks paaiškinimus ir konsultuos, kaip jas taisyti.

Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras įdarbino 4 ekspertus, kurie konsultuos buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais.


Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, sugriežtinančio naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą

2020-11-11 parengtas ir Vyriausybei pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo projektas (Nr. XIIIP-4274(2), sugriežtinantis naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą.


Priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimus, sugriežtinančius naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą.

2021-11-25 Seimas priėmė (Nr. XIV-717 ) Žemės įstatymo Nr. I-446 9 ir 24 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 9(1) straipsniu „Teisė statyti išnuomotoje valstybinėje žemėje, kai valstybinė žemė išnuomota šio įstatymo 9 straipsnio 6 dalies 1 punkte nustatytu atveju” įstatymo projektą (Nr. XIIIP-4274(2)), kuriuo buvo sugriežtintas naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinis reguliavimas.


Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, nustatančio kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų nustatomas valstybinės žemės sklypo dydis, atsižvelgiant į jame esančio statinio eksploatavimo poreikius

1. 2017 m. užsakytas mokslinis darbas ,,Tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti kriterijus dėl formuojamo valstybinės žemės sklypo dydžio pagal jame esančio statinio ar įrenginio eksploatavimo poreikius bei pateisinamą/nepateisinamą statinio ar įrenginio nenaudojimo laikotarpį ne aukciono būdu nuomojant valstybinę žemę“.2. Parengtas LRV nutarimo ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo“ projektas (LRV priimtas 2018 04 25 nutarimas Nr. 404, įsigaliojo nuo 2018-06-01), kuriuo 2.2 papunktis papildytas nuostata, kad  valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų pagal Taisykles, administravimo metodiką tvirtina žemės ūkio ministras.3. Žemės ūkio ministras 2020 m. sausio 24 d. įsakymu Nr. 3D-40 patvirtino Kitos paskirties valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų ne aukciono būdu, administravimo metodiką.


Priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimus


Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.

Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p. nurodoma, kad Nemokumo administratorių rūmai (NAR) nustato nemokumo administratorių fizinių asmenų kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimus, suderintus su priežiūros institucija, ir pagal juos organizuoja jų kvalifikacijos kėlimo mokymus bei kontroliuoja, kaip jie kelia profesinę kvalifikaciją. NAR prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė informacijos apie jų kvalifikacijos kėlimą pateikimo ir šios informacijos vertinimo tvarką. Šio aprašo 5 ir 6 p. įtvirtinta, kad nemokumo administratorius NAR kasmet, iki sausio 31 d., turi pateikti administratoriaus kvalifikacijos kėlimo ataskaitą, parengtą pagal aprašo 1 priede pateiktą formą arba per NAR informacinę sistemą. Kartu su ataskaita turi pateikti ir pažymėjimus ar kitus dokumentus, pasirašytus juos išdavusio kvalifikacijos kėlimo renginio organizatoriaus, patvirtinančius, kad jis dalyvavo nurodytuose kvalifikacijos kėlimo renginiuose, arba jų kopijas, išskyrus mokymus, organizuotus NAR. Aprašo 10–18 p. nustatytos kvalifikacijos kėlimo vertinimo procedūros.


Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 13 str. nustatyta, teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu.


Muitinės departamentui atlikus muziejuje saugomų vertybių vertinimą tikrąja verte ir pateikus Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui muziejuje saugomų vertybių tikrųjų verčių sąrašą, apskaitos klaidas ištaisyti 2022 m.

Muitinės departamentas atliko Muitinės muziejuje saugomo turto inventorizaciją ir pateikė Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui su inventorizacija susijusius dokumentus. Atsižvelgdamas į pateiktus duomenis,  centras atliko koregavimus apskaitoje.


Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, nustatančio laikotarpį ar kitas sąlygas, dėl kurių valstybinės žemės nenaudojimas būtų laikomas pakankamu pagrindu nutraukti valstybinės žemės nuomos sutartį


Ministro Pirmininko pavedimu ir atsižvelgiant į valstybinio audito ataskaitoje pateiktas rekomendacijas dėl Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių įgyvendinimo priemonių plano, taip pat į tai, kad 2018 m. birželio 30 d. priėmus Lietuvos Respublikos technologijų ir inovacijų įstatymą Nr. XIII-1414 Ekonomikos ir inovacijų ministerija pasiūlė parengti naują Mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros programą, Vyriausybės kanceliarija paprašė integruoti Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gaires į naują Mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros programą ir pateikti Vyriausybei reikiamų teisės aktų projektus, taip pat informuoti Valstybės kontrolę ir Vyriausybės kanceliariją apie numatomą įgyvendinimą iki 2019 m. gruodžio 31 d.

2016 m. rugsėjo 27 d. Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo Nr. XII-2654 „Dėl Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių“ (toliau – Gairės) nuostatos atspindėtos LR Vyriausybės patvirtintose Mokslo bei Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programose.Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos mokslo plėtros programoje aktualizuoti 2.1., 2.2., 2.6., ir 2.7. Gairių punktai. Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijos 2021–2030 m. Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programoje aktualizuoti 2.2, 2.6. ir  2.7 Gairių punktai.