Apibrėžti sukurtų IS incidentų valdymo procesą ir užtikrinti pagrįstą jo finansavimą.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija
Rekomendacija įgyvendinta. Patvirtintas Elektroninės informacijos saugos ir kibernetinių incidentų valdymo aprašas (VĮ Registrų centro direktoriaus 2016-04-25 įsakymas Nr. V-113), kuriuo nustatyta vieninga incidentų registravimo ir informavimo, incidentų šalinimo, klasifikavimo bei valdymo proceso stebėjimo ir priežiūros tvarka. Kiekviena asmens sveikatos priežiūros įstaiga atskirų incidentų valdymo tvarkų nerengia, nes yra viena centralizuota sistema JIRA, į kurią registruojami incidentai vadovaujantis Registrų centro direktoriaus patvirtinta tvarka.Registrų centras pateikė 2016-04-25 įsakymą Nr. V-113 "Dėl Elektroninės informacijos saugos ir kibernetinių incidentų valdymo aprašo patvirtinimo" ir 2017-01-31 įsakymą Nr. V-28 "Dėl Elektroninės informacijos saugos ir kibernetinių incidentų valdymo aprašo pakeitimo". Papildomai pateikti Pagalbos tarnyboje užfiksuoto skambučio įrašo pavyzdys, pareigybiniai nuostatai darbuotojo, dirbančio Pagalbos tarnyboje. Rekomendacija įgyvendinta laiku.Registrų centras 2017 m. kovo mėnesį įsteigė E. sveikatos pagalbos tarnybą, į kurią sveikatos priežiūros specialistai gali kreiptis telefonu bei elektroniniu paštu ir gauti greitą konsultaciją dėl darbo e. sveikatos sistemoje, ir kuri ESPBI IS naudotojams nuotoliniu būdų padeda spręsti iškilusias problemas ar trikdžius. 2017-09-25 Registrų centro direktoriaus įsakymu Nr. V-242 patvirtinta Tęstinio naudotojo vaidmens ESPBI IS gamybinėje aplinkoje sukūrimo ir naudojimo tvarka. Reikalingi pakeitimai testuojami mokomojoje (tęstinėje) aplinkoje. 2017-07-28 vykusiame E. sveikatos valdybos posėdyje buvo pristatyti Registrų centro veiklos vertinimo kriterijai, susiję su nepertraukiamu E. sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos darbo užtikrinimu. Registrų centras teikia Sveikatos apsaugos ministerijai ataskaitas kas ketvirtį, kriterijai pristatyti E. sveikatos valdybos posėdžiuose. 2017-08-22 buvo pateikti numatytų VĮ Registrų centro veiklos vertinimo kriterijų reikšmių skaičiavimo aprašymas ir stebėsenos sistemos apie šių kriterijų pasiekimą ataskaitos.
Tobulinti asmens sveikatos priežiūros paslaugų, apmokamų fondo lėšomis ir papildomai savivaldybių lėšomis, teikimo teisinį reglamentavimą, kad būtų užtikrintas skaidrus, vienodais principais grįstas tokių paslaugų teikimas ir finansavimas.
Viešieji finansai ir oficialioji statistika
Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-16 įsakymu Nr. V- 1870 „Dėl darbo grupės Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos priemonių plano 4.2.6 ir 4.5.2 priemonėms įgyvendinti sudarymo“ sudarytoje darbo grupėje svarstytas klausimas dėl visų teisėtai gautų lėšų ir jų apskaitos principų reglamentavimo. 2023-05-11 priimtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 straipsnių ir II skyriaus pavadinimo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas, kuriame aiškiai apibrėžta apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta. Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad nėra poreikio nustatyti bendrą savivaldybių lėšų naudojimo tvarką, kai šiomis lėšomis finansuojamos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, nes toks atvejis, kai teritorinė ligonių kasa administravo vienos savivaldybės biudžeto lėšas, skirtas dantų protezavimo paslaugoms teikti, buvo vienetinis. Įgyvendinant Sveikatos sistemos įstatymo (1994-07-19 Nr. I-552) 48 str. nuostatas, savivaldybių remiama sveikatos priežiūra finansuojama savivaldybių tarybų nustatyta tvarka.
Didinti kibernetinio saugumo valdymo organizavimo ir įgyvendinimo efektyvumą: sukurti reikiamus kontrolės mechanizmus, kurie prisidėtų prie žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimo, saugumo reikalavimų įgyvendinimo būklės gerėjimo ir IS pažeidžiamumų prevencijos.
Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija
Didinant kibernetinio saugumo valdymo organizavimo ir įgyvendinimo efektyvumą:- Seimas 2018-06-30 priėmė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 79, 479, 480, 589 straipsnių pakeitimo ir 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymą. Įstatymo 479, 480 straipsnių pakeitimais įstaigų vadovams arba kitiems atsakingiems asmenims nustatyta administracinė atsakomybė už organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų nevykdymą ir teisėtų Nacionalinio kibernetinio saugumo centro nurodymų, susijusių su kibernetinio saugumo užtikrinimu, neįvykdymą laiku.-Vyriausybė 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 patvirtino Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą, kuriame nustatytos priemonės, kurios prisidėtų prie žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimo, saugumo reikalavimų įgyvendinimo būklės gerėjimo ir IS pažeidžiamumų prevencijos.- 2022 m. baigtas vykdyti Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano vykdymas. Įgyvendinant priemones, susijusias su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu, vykdyti kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai ir baziniai kibernetinio saugumo mokymai viešojo ir nevyriausybinio sektoriaus darbuotojams, atliktas mokslinis tyrimas „Kibernetinio saugumo kompetencijų modelio kūrimas“, pradėta vykdyti Viešojo valdymo plėtros programos pažangos priemonė Nr. 01-001-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą“.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas, kurį patikėjimo teise valdo savivaldybės, būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, įvertinti, ar valstybės nekilnojamasis turtas yra reikalingas funkcijoms vykdyti ir imtis veiksmų, kad nereikalingas arba netinkamas (negalimas) naudoti turtas būtų grąžintas ar nurašytas ir likviduotas teisės aktų nustatyta tvarka.
Kupiškio rajono savivaldybės administracija
Kupiškio r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto objektų, kurie buvo naudojami ne toms funkcijoms, kurioms buvo patikėti, įgyvendinti.. Savivaldybei turtą perdavus VĮ Turto bankui, pasiekta 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
(V) EX.22 Netikslūs ir neaiškūs priemonės stebėsenos rodikliai Rekomenduojame patikslinti ste-bėsenos rodiklių P.N.050, P.N.051, P.N.053, P.N.054, P.B.218 ir P.B.219 aprašus, užtikrinant, kad šių rodiklių aprašai būtų tikslūs ir aiškūs.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija
Rekomendacija pilnai įgyvendinta 2018-09-12 AMĮ Nr. D1-819 (pakeitus nac. stebėsenos rodiklių P.N.050, P.N.051, P.N.053, P.N.054 skaičiavimo aprašus).
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, pateikiant informaciją finansinių ataskaitų rinkiniuose, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Atsižvelgiant į tai, kad Kelių direkcijos internetinėje svetainėje buvo pateiktas nekorektiškas 10-ojo VSAFAS 2 priedas, šiuo metu jis patikslintas. Paskirtas atsakingas asmuo už interneto svetainėje paskelbtų duomenų kontrolę.
5. Siekiant rezultatyviai panaudoti savanorių ugniagesių pajėgas, siūlome tobulinti jų pasitelkimo padėti gesinti gaisrus ir atlikti gelbėjimo darbus tvarką.
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos
Užtikrinti, kad visos apmokėjimo už asmens sveikatos priežiūros paslaugas dalys atitiktų įstatymo nuostatas.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos fondo biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija.Rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies, nes Sveikatos draudimo įstatymo 17 str. 8 d. nustatytas PSD įmokų tarifas smulkiesiems ūkininkams yra mažesnis nei kitiems asmenims, o įstatyme nenumatytas šios remiamos grupės asmenų mokamų įmokų skirtumo dengimas valstybės biudžeto lėšomis. Taip pat įstatymu (6 str. 4 d. ir 16 str.) nustatytas mažesnis PSD įmokų dydis asmenims, draudžiamiems valstybės biudžeto lėšomis (planuojama metinė įmoka už vieną draudžiamąjį iš valstybės biudžeto yra kelis kartus mažesnė už planuojamą dirbančio asmens PSD įmoką). Seimo Audito komitetas, atsižvelgdamas į privalomojo sveikatos draudimo įmokų dydžio netolygumus, Vyriausybei pateikė pasiūlymus (2023-09-20 sprendimas Nr.111-S-26) įvertinti netolygumų pagrįstumą, galimybes didinti valstybės biudžeto įmokos, mokamos už vieną draudžiamąjį valstybės lėšomis, dydį (priartinant prie PSD įmokos dydžio) ir poreikį pakeisti įstatyme (6 str. 4 d. ir 17 str.) įtvirtintas nuostatas. Tolimesnė stebėsena bus vykdoma, stebint sveikatos apsaugos srities rizikas.
Siekiant, kad specialių tikslinių dotacijų tikslo pasiekimo vertinimo kriterijais būtų vertinami ne tik su švietimo procesu susiję aspektai, bet ir būtų užtikrintas racionalus valstybės biudžeto lėšų naudojimas ir ugdymo kokybė savivaldybių mokyklose, rekomenduojame į tvirtinamus būsimų laikotarpių dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus įtraukti daugiau kriterijų, skirtų švietimo įstaigų tinklo efektyvumui įvertinti, ugdymo rezultatyvumui pamatuoti.
Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija
Siekiant, kad specialių tikslinių dotacijų tikslo pasiekimo vertinimo kriterijais būtų vertinami ne tik su švietimo procesu susiję aspektai, bet ir būtų užtikrintas racionalus valstybės biudžeto lėšų naudojimas ir ugdymo kokybė, rengiant 2025 m. dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus ( Šveitimo, mokslo ir sporto ministro 2025-01- 27 įsakymas Nr. V-74) , numatytas papildomas stebėsenos rodiklis, susijęs su ugdymo rezultatyvumu – „Tris ir daugiau valstybinių brandos egzaminų išlaikiusių abiturientų dalis (proc.)“. Kiekvienai savivaldybei nustatytos šio rodiklio siektinos reikšmės.
Paramos gavėjai ir įgyvendinančiosios institucijos kartu turėtų užtikrinti, kad rizikos valdymo sistema visais lygmenimis būtų grindžiama tais pačiais principais.
Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario 4 d. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis.Šiuo pagrindu šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6 (vieninga sistema yra faktiškai įdiegta, atliekamas darbas su turiniu). Susisiekimo ministerija ir AB "Lietuvos geležinkeliai" joms numatytas priemones susijusias su rizikų valdymo sistema įgyvendino.
Siekiant paskatinti valstybines aukštąsias mokyklas gerinti studijų kokybę ir politikos formuotojams turėti tarp kolegijų ir tarp universitetų palyginamus duomenis, nustatyti veiklos kokybės rodiklius, su kuriais būtų siejamas mokyklų finansavimas pagal veiklos rezultatus.
Priimti Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimai, įtvirtinantis aukštųjų mokyklų skatinamąjį finansavimą už veiklos rodiklius. 2022-12-29 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. V-2009 patvirtinta Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio nustatymo tvarkos aprašas. Rekomendacijos stebėsena tęsiama, kol bus pasiektas kiekybinis pokyčio rodiklis.
Įgyvendinti visas LR teisės aktuose numatytas ypatingos svarbos asmens duomenų organizacines ir technines saugumo priemones.
Įgyvendinant rekomendaciją numatyta įvykdyti 3 priemones.Parengta standartizuota privaloma dokumentacija, reikalinga sveikatos priežiūros įstaigų registravimuisi Asmens duomenų valdytojų valstybės registre, sveikatos apsaugos ministras 2017-11-30 įsakymu Nr. V-1371 patvirtino Sveikatos priežiūros įstaigos duomenų tvarkymo pavyzdines taisykles, kurios įgyvendina numatytą priemonę.Antros priemonės įgyvendinimas tapo nebeaktualus 2018-05-25 įsigaliojus Reglamentui (ES) 2016/679 (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas), kuris nenumato registravimo Asmens duomenų valdytojų registre ar išankstinių patikrų atlikimo, todėl Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija tokių funkcijų nebevykdo. Pareigos nenumato ir naujos redakcijos Asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymas. Atsižvelgiant į tai, priemonės stebėsena baigta.Įgyvendinant trečią priemonę Sveikatos apsaugos ministro 2018-05-24 įsakymu Nr. V-608 patvirtinti Sveikatos priežiūros įstaigos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos) informacinės sistemos pavyzdiniai nuostatai (44 p. nustatyta, kad, esant poreikiui, IS nuostatai papildomi ar tikslinami). Ministro 2019-05-23 įsakymu Nr. V-605 nuostatai buvo pakeisti, nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigos ne rečiau kaip kartą per metus iki kiekvienų einamųjų metų pabaigos privalo peržiūrėti ir atnaujinti sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų nuostatus. Priemonė įgyvendinta.
Įgyvendinus ankstesnių auditų metu teiktas rekomendacijas ir žinant aiškias fondo finansines galimybes, pereiti prie objektyviomis sąnaudomis grįstos asmens sveikatos priežiūros paslaugų kainos, kuri būtų periodiškai perskaičiuojama pagal nustatytus kriterijus.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos priemonės apėmė sveikatos draudžiamojo įvykio sąvokos išgryninimą, gydymo įstaigų tinklo efektyvumo vertinimą, gydymo įstaigoms neatlygintinai perduoto valstybės turto naudojimą ir asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugų bazinių kainų perskaičiavimo kriterijų nustatymą. Dėl draudžiamojo įvykio išgryninimo priimti Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimai. Sveikatos priežiūros įstaigų ir Sveikatos sistemos įstatymų pakeitimais sudarytos ASP įstaigų tinklo formavimo teisinės prielaidos. Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo pakeitimais ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis perduotas visoms gydymo įstaigoms, kurių savininkė (dalininkė) yra valstybė.Pagal atnaujintą kompensuojamų sveikatos priežiūros paslaugų kainų nustatymo metodiką nuo 2021 m. į kitų ASP paslaugų bazinę kainą įskaičiuojamos ilgalaikio materialiojo turto (medicinos priemonės), tiesiogiai susijusio su atitinkamos paslaugos teikimu, nusidėvėjimo ir amortizacijos sąnaudos. Sudarytos prielaidos tiksliau skaičiuoti gydymo įstaigų bendrąsias ir administracines bei ūkio sąnaudas, nes atsižvelgiama į šių sąnaudų skirtumus pagal tai, kokio lygmens yra gydymo įstaiga.ASP paslaugų bazinių kainų nustatymo metodikoje reglamentuoti bazinių kainų ar jų balų verčių perskaičiavimo kriterijai. Bazinės kainos išreiškiamos balais, o 1 balo vertė pastaruoju metu lygi 1 Eur. Teisės aktais nustatytais atvejais atsiskaitoma ne tik pagal bazines kainas – mokami ir tam tikri skatinamieji, kompensaciniai priedai, taip pat priedai už brangius vaistus, medicinos pagalbos priemones, procedūras, kraujo komponentus, turinčius įtakos galutinei aktyviojo gydymo atvejo kainai.Valstybinės ligonių kasos interneto svetainėje skelbiama informacija apie PSDF lėšomis kompensuojamas ASP paslaugas, jų kainas, kokios skaičiuojamos ir perskaičiuojamos bazinės kainos bei kelis ateinančius metus apimantis bazinių kainų apskaičiavimo ir perskaičiavimo planas, parengtas atsižvelgiant į sveikatos apsaugos ministerijos prioritetus (periodiškai atnaujinamas).Skaičiuojant bazines kainas naudojami metodikos nustatyta tvarka atrinktų (reprezentatyvių) gydymo įstaigų sąnaudų duomenys, todėl svarbu, kad jie būtų teisingi. Šiuo metu ligoninės naudoja skirtingas, tarpusavyje nesuderintas informacines sistemas, o kai kurios išvis tokių nenaudoja. Tai sunkina duomenų perdavimą, analizę ir sprendimų priėmimą.Numatoma sukurti bendrą ligoninių išteklių valdymo ir apskaitos informacinę sistemą VLIVAS ir ją pritaikyti objektyviomis sąnaudomis pagrįstoms PSDF bazinėms kainoms apskaičiuoti (priemonė, numatyta įgyvendinant 2020 m. teiktą rekomendaciją, kurios įgyvendinimo terminas 2026-12-31). 2025 m. sistema įdiegta pilotinėje Respublikinėje Vilniaus universitetinėje ligoninėje, planuojama priimti sprendimus dėl VLIVAS diegimo kitose ligoninėse. Tikimasi, kad diegiama sistema leis gauti unifikuotus, kokybiškus ligoninių sąnaudų duomenis, tinkamus paslaugų bazinėms kainoms skaičiuoti, analizei atlikti ir kitoms reikmėms.
Siekiant, kad savarankiškai deklaruojančių asmenų daugėtų, tobulinti žemės ūkio naudmenų ir pasėlių deklaravimo sistemą
Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba).
Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos
Rekomendacija laikoma neaktualia, kadangi VPSP projektas nutrauktas. 2025-01-31 nutraukta sutartis tarp Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos, Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcijos, UAB „Picukė", UAB „Palūšės turas".
Atsižvelgiant į tai, kad rezervų kaupimas ir naudojimas – vienas iš įrankių valstybės finansiniam atsparumui didinti, rekomenduojame sistemiškai peržiūrėti rezervų teisinį reglamentavimą ir nustatyti bendrus jų sudarymo ir valdymo principus sąsajoje su valstybės skolinimosi politika.
Lietuvos Respublikos finansų ministerija
Siekiant užtikrinti, kad uosto žemės nuomininkų veikla uoste padėtų pasiekti jo veiklos tikslus, sudarant naujas žemės nuomos sutartis arba šalių susitarimu atliekant jų keitimus, nurodyti, kokiai konkrečiai uosto funkcinę paskirtį atitinkančiai veiklai vykdyti nuomininkas įsipareigoja naudoti uosto žemės plotą.
Akcinė bendrovė Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija
Siekiant, kad žemės nuomos sutartyse kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalūs mastai (įsipareigojimai) tiksliau parodytų nuomininkų veiklos prisidėjimą prie uosto veiklos tikslų pasiekimo, patvirtinti minimalių kitų darbų mastų (įsipareigojimų) nuomojamame uosto žemės sklype, kuriam nėra galimybės nustatyti krovos įsipareigojimo, nustatymo tvarką, atsižvelgiant į nuomojamo sklypo vietą, plotą, situaciją rinkoje ir pan.
Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojams, naudojantiems ar šalinantiems pavojingąsias atliekas, nutraukus veiklą likusios nesutvarkytos atliekos būtų sutvarkytos nenaudojant valstybės biudžeto lėšų periodiškai peržiūrėti atliekų tvarkytojų pateiktus draudimo bendrovės ar banko suteiktus garantus ir užtikrinti, kad atliekų tvarkytojai nustatytais terminais Aplinkos apsaugos agentūrai pateiktų naują ar pratęstą garantą.
Sukurta banko garantų ir draudimo laidavimo polisų duomenų bazė, kurioje fiksuojama banko garanto ir draudimo laidavimo polisų galiojimo data, kad būtų galima užtikrinti laiku atliekamą ir teisės aktų reikalavimus atitinkančią kontrolę, siekiant išvengti rizikos, kad pavojingų atliekų tvarkytojai atliekų tvarkymo veiklą vykdo neturėdami galiojančio banko garanto ir (ar) draudimo laidavimo poliso.
Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojams, naudojantiems ar šalinantiems pavojingąsias atliekas, nutraukus veiklą likusios nesutvarkytos atliekos būtų sutvarkytos nenaudojant valstybės biudžeto lėšų numatyti pareigą visiems atliekų tvarkytojams ne rečiau kaip kas dvejus metus tikslinti veiklos nutraukimo plane numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatas ir užtikrinti, kad visi atliekų tvarkytojai nustatytais terminais jas patikslintų.
Įgyvendinant rekomendaciją Aplinkos ministerija pakeitė Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą: patikslino tvarką, reikalavimus ir atsakingų institucijų atsakomybes, kad būtų užtikrinta, operatyvi ir veiksminga veiklos nutraukimo planų, juose numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatų kontrolė.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Kauno rajono savivaldybė).
Kauno rajono savivaldybės administracija
Parengtas viešojo subjekto rizikų valdymo planas ir 2025 m. atnaujintas, fiksuotos pasireiškusios rizikos ir jų valdymo priemonės.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Kauno rajono savivaldybė).
Parengtas ir 2024-12-12 patvirtintas VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašas: numatyta, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu atlikti.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą:1. tobulinti prokurorų specializacijos tvarką, kad visiems nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų pareigūnų ikiteisminiams tyrimams vadovautų šios srities specializuoti prokurorai;2. didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų specializuotiems prokurorams apimtis ir užtikrinti, kad šiose mokymuose dalyvautų visi specializuoti prokurorai;3. parengti bendrą nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą ir ją įgyvendinti;4. įvertinti metodinių rekomendacijų, skirtų nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimui, poreikį ir jas parengti.
Lietuvos Respublikos Generalinė prokuratūra
Siekiant laiku reaguoti ir imtis pagrįstų sprendimų dėl kainodaros pasikeitimo įtakos vaistų prieinamumui, vykdyti kainodaros poveikio stebėseną, apimančią stebėsenos rodiklių vertinimą.
Nuo 2025-01-01 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2018-12-12 įsakymo Nr. V-1434 „Dėl Kompensuojamųjų vaistų ir medicinos pagalbos priemonių prieinamumo ir išlaidų jiems stebėsenos kriterijų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimai (sveikatos apsaugos ministro 2024-11-15 įsakymas Nr. V-1101), kuriais patvirtintas Kompensuojamųjų vaistų kainodaros poveikio jų prieinamumui ir išlaidoms stebėsenos rodiklių sąrašas, rodiklių pradinės ir siektinos reikšmės. Sveikatos apsaugos ministerija, kasmet įvertinusi stebėsenos rodiklių reikšmes, priima sprendimą dėl galiojančio vaistų kainodaros reglamentavimo keitimo. Rodiklių reikšmės skelbiamos ministerijos interneto svetainėje (www.sam.lrv.lt) ne vėliau kaip iki metinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio patvirtinimo dienos.Sveikatos apsaugos ministerija, siekdama užtikrinti vaistinių preparatų prieinamumą ir prieinamą kainą, kasmet, pradedant nuo 2024 metų, paskutinį ketvirtį įvertina kompensuojamųjų vaistinių preparatų bazinių kainų įšaldymo tikslingumą (dėl Farmacijos įstatymo 57 str. 6 d. 4 p. ir 11 d. 2 p. nuostatų tolesnio taikymo) ir vertinimo rezultatus paskelbia interneto svetainėje (https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/farmacine-ir-kita-su-tuo-susijusi-veikla/vaistu-kainodaros-ir-prieinamumo-stebesena/).Vadovaujantis Vyriausybės 2023-12-20 nutarimu Nr. 975 „Dėl vaistinių preparatų ir vaistinių prekių pardavimo (išdavimo) vaistinėse gyventojams ir vaistinių preparatų kainų pokyčių statistinių tyrimų atlikimo“, nuo 2025 m. IV ketvirčio Valstybės duomenų agentūra pradėjo skelbti duomenis apie vaistų ir vaistinių prekių pardavimus. Tyrimas padės institucijoms efektyviau vertinti vaistų prieinamumą, kainų pokyčius ir gyventojų išlaidų struktūrą. Remiantis šiais duomenimis bus galima tiksliau planuoti kompensuojamųjų vaistų politiką, geriau suprasti nekompensuojamų vaistų prieinamumą, pateikti tikslesnius duomenis tarptautinėms organizacijoms.
Organizuoti ir koordinuoti vartininkų mokymus, kaip atpažinti savižudybės riziką, suteikti pirminę paramą ir nukreipti tolesnei pagalbai.
Sveikatos apsaugos ministerija nuolat organizuoja vartininkų mokymus pagal dvi Lietuvai adaptuotas mokymų programas (SAFE TALK ir ASIST). Iki 2019 m. lapkričio mėn. 9 088 asmenys buvo išmokyti, kaip atpažinti savižudybės riziką, mokėti paklausti ir nukreipti pagalbai bei 2 677 asmenys išmokyti, kaip atpažinti savižudybės riziką ir suteikti pirminę emocinę pagalbą.
Siekiant, kad po asmens bandymo žudytis būtų užtikrinta skubi ir tęstinė pagalba, nustatyti tvarką, pagal kurią asmens sveikatos priežiūros įstaigos atliktų psichosocialinį įvertinimą, prireikus suteiktų psichologinę ir/ ar psichiatrinę pagalbą, dalintųsi informacija ir suteiktų proaktyvią, tęstinę pagalbą.
Sveikatos apsaugos ministro 2017-03-31 įsakymu Nr. V-368 reglamentuota, kad asmens sveikatos priežiūros įstaigų priėmimo – skubiosios pagalbos skyriuose nuo 2017-04-01 turi būti teikiama emocinė pagalba – paciento būklės psichodiagnostinis įvertinimas. Ši asmens sveikatos priežiūros paslauga apmokama iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo. Ministro 2018-01-18 įsakymu Nr. V-59 patvirtintas Pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja psichodiagnostinio vertinimo atlikimą pirminės psichikos sveikatos priežiūros įstaigose. Psichodiagnostinį įvertinimą atlieka gydytojas psichiatras, gydytojas vaikų ir paauglių psichiatras arba medicinos psichologas. Ministras 2018-07-26 įsakymu Nr. V-856 patvirtino Savižudybės krizę išgyvenančių asmenų psichosocialinio vertinimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė kaip asmens sveikatos priežiūros įstaigos turi atlikti psichosocialinį įvertinimą ir, nustačiusios, kad asmeniui tikslingas ambulatorinis gydymas, sudaryti asmens savisaugos planą, numatant konkrečias veiklas, asmenis ir tarnybas, kurie gali padėti savižudybės krizę išgyvenančiam asmeniui įveikti savižudybės krizę. Ministras 2018-07-26 įsakymu Nr. V-859 patvirtino Pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems, savižudybės krizę išgyvenantiems ir savižudybės krizę išgyvenusiems asmenims teikimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė kaip asmens sveikatos priežiūros įstaigos turi teikti skubią, proaktyvią ir tęstinę pagalbą. Informacija apie asmenį, kuriam teikiama pagalba gydymo įstaigoje dėl ketinimų ir (ar) bandymo nusižudyti, gali būti teikiama kitoms institucijoms teisės aktų nustatyta tvarka.
Siekiant efektyvesnio valstybės turto valdymo, patikslinti Uosto direkcijai keliamus nefinansinius lūkesčius dėl efektyvaus turto valdymo ir uosto krantinių tinkamos būklės užtikrinimo, atsižvelgiant į tai, kad kartu būtų įgyvendinti keliami investicijų grąžos tikslai.
Siekiant užtikrinti veiksmingą Privalomojo sveikatos draudimo tarybos pirmininko, narių ir visuomeninių patarėjų viešųjų ir privačių interesų deklaravimo bei interesų konfliktų valdymą, tobulinti šios srities kontrolės ir priežiūros procesus, aiškiai nustatant kolegialaus organo, jį formuojančių subjektų ir techninį aptarnavimą užtikrinančių institucijų funkcijas.
Siekiant mažinti statistinės atskaitomybės naštą respondentams, rekomenduojame sistemiškai vertinti visų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą respondentams.
Paskirti asmens tapatybės dokumentų išrašymo ir išdavimo procesų valdytoją, kuris užtikrintų šių procesų išteklių ir kaštų valdymą. Užtikrinti, kad įstaigų dalyvaujančių asmens tapatybės dokumentų išrašymo ir išdavimo procesuose, naudojama įranga būtų tinkamai prižiūrima, centralizuotai planuojamas jos atnaujinimas siekiant išvengti nesuderinamumo.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija
Patvirtinti (2020-03-31 įsakymas Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”) Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose reglamentuojamas asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai, jų teisės ir pareigos. Pakirti valstybės informacinės sistemos valdytojas, tvarkytojai ir duomenų valdymo įgaliotinis.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinta ADIS specifikacija. Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Įteisinti (parengti / atnaujinti nuostatus, specifikacijas, priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktus) N.SIS, N.VIS, SVIS, PASIS, ADIS. Reorganizuoti VRIS ir įsteigti valstybės informacinės sistemą – Vidaus reikalų integracinę platformą.
Įteisinti N.SIS, N.VIS, SVIS, PASIS. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra pilnai įteisinti ADIS ir VRIP (parengtas VRIP nuostatų projektas, ADIS specifikacijos projektas). Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant, kad Viešojo sektoriaus tobulinimo gairių įgyvendinimas sudarytų sąlygas išgryninti valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų funkcijas, inicijuoti, kad valstybei atstovaujančios institucijos pakartotinai atliktų valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties gairėms vertinimus ir apie jos rezultatus informuoti Vyriausybę sprendimams priimti.
Vidaus reikalų ministerija 2021 m. pasiūlė pavesti ministerijoms atlikti pakartotinį ministrų valdymo srityse veikiančių valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms įvertinimą, pasiūlymui Vyriausybė pritarė. Įvertinus valstybės įmonių atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms vertinimo rezultatus ir atsižvelgus į vykdomą valstybės įmonių pertvarką, apsispręsta vykdyti aktyvią stebėseną. Pakartotiniai vertinimai nebuvo numatyti. Remiantis vertinimo rezultatais, 2024 m. priimti atitinkami Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimai.
Siekiant įvertinti VĮ Turto banko valdomo administracinės paskirties nekilnojamojo turto panaudojimo efektyvumą ne tik pagal plotą, tenkantį vienam darbuotojui, bet ir pagal jo išlaikymui tenkančias sąnaudas – peržiūrėti finansų ministro įsakymu patvirtintus šio turto panaudojimo efektyvumo rodiklius ir, esant poreikiui, numatyti naujus, kuriais Turto bankas vadovautųsi atlikdamas jo panaudojimo efektyvumo vertinimą
Siekiant, kad užsieniečių vaikų integracija į švietimo sistemą būtų rezultatyvi, sukurti nacionalinį užsieniečių vaikų ugdymo ir integracijos modelį ir jį įtvirtinti teisės aktuose
Siekiant, kad pasikeitus uosto žemės ir akvatorijos santykiui Nekilnojamojo turto registre duomenys apie uosto žemės ir akvatorijos užimamus plotus būtų patikslinti tinkamu laiku, nusistatyti kriterijus (pvz. periodiškumas, pokyčio mastas ir pan.), pagal kuriuos Nekilnojamojo turto registre būtų įregistruoti duomenys apie uosto žemės sklypų ir akvatorijos plotų pasikeitimus.
Susisiekimo ministro įsakymu pakeitus Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisykles, sudarytos prielaidos duomenis apie uosto žemės ir akvatorijos užimamus plotus patikslinti tinkamu laiku.
Siekiant, kad būtų įgyvendinti centralizuojant bendrąsias funkcijas užsibrėžti tikslai, nustatyti pareigybių perdavimo iš įstaigų į centrą kriterijus (proporcijas).
Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 126 „Dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ pakeitimo“ patvirtintas pareigybių, susijusių su finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijomis, perdavimo Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui kriterijų sąrašas, pagal kurį bus nustatomas konkrečios įstaigos NBFC perduodamų pareigybių skaičius.
Siekiant, kad valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių kolegialių organų narių atlygio politika atitiktų tarptautinę gerąją praktiką, atnaujinti kolegialių organų narių atlygio politiką, numatant fiksuoto atlygio sistemą.
Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerija
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. spalio 14 d. nutarimo Nr. 1092 „Dėl valstybės įmonių ir savivaldybės įmonių valdybų narių atlygio skyrimo tvarkos aprašo patvirtinimo ir valdybos narių civilinės atsakomybės draudimo“ pakeitimo“ projektą. Vyriausybė 2022 m. rugpjūčio 3 d. priėmė nutarimą Nr. 794. Minėtu nutarimu, be kita ko, nustatyta, kad tarp valstybės valdomos įmonės ar savivaldybės valdomos įmonės ir kolegialaus organo nario sudaromoje kolegialaus organo nario veiklos sutartyje, be kitų sąlygų, turi būti nurodomas kolegialaus organo nariui mokamas fiksuotas mėnesinio atlygio dydis.
Siekiant labiau prisidėti prie šešėlinės ekonomikos mažinimo ir nacionaliniu lygmeniu daryti kuo didesnį poveikį visoms jos apraiškoms, taip pat gerinant mokesčių administravimo procesą ir mažinant mokesčių administracinę naštą, išnaudojant turimus duomenų analizės institucinius ir tarpinstitucinius pajėgumus, įvertinti VMI duomenų analizės ir kompetencijų centro tolesnės veiklos nacionaliniu lygmeniu alternatyvas ir priimti sprendimus dėl šio centro veiklos modelio šalies mastu ir jo įgyvendinimo.
Siekiant labiau prisidėti prie šešėlinės ekonomikos mažinimo ir nacionaliniu lygmeniu daryti kuo didesnį poveikį visoms jos apraiškoms, Finansų ministerija nustatė suinteresuotų institucijų duomenų gavimo, kaupimo, apdorojimo ir analizės poreikius šešėlinės ekonomikos ir su ja susijusių neigiamų reiškinių mažinimo srityje. Remiantis suformuotomis įžvalgomis, priimti sprendimai dėl optimalios nacionalinės analizės ir kompetencijų centro alternatyvos funkcionavimo modelio - priimtas LRV 2023-07-26 nutarimas Nr. 596 ,,Dėl LRV 2018-07-18 nutarimo Nr. 697 „Dėl Šešėlinės ekonomikos mažinimo koordinavimo komisijos sudarymo“ pakeitimo“, kuriuo nuo 2024-01-01 Valstybės duomenų agentūrai pavedama koordinuoti ir vykdyti oficialiai neapskaitytos (šešėlinės) ekonomikos analitikos centro veiklas, jas įtraukiant į Valstybės duomenų valdysenos darbų programą (kuri būtų derinama su Šešėlinės ekonomikos mažinimo koordinavimo komisija).
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba).
Siekiant užtikrinti nuoseklų strateginio planavimo principų taikymą, rekomenduojame numatyti priemones, užtikrinančias, kad vieno asignavimų valdytojo lėšų poreikis tęstinių paslaugų (funkcijų) įsigijimui iš kito asignavimų valdytojo būtų įvertintas biudžeto rengimo metu ir būtinos lėšos suplanuotos paslaugą (funkciją) vykdančios įstaigos asignavimuose.
Siekiant sudaryti sąlygas tiksliai, pagrįstai ir visiems valstybės biudžeto asignavimų valdytojams vienodai planuoti 3 biudžetinių metų asignavimus, skirtus pažangos ir tęstinės veiklos priemonėms ir jų veikloms vykdyti, teisės aktais įtvirtintas valstybės biudžeto asignavimų poreikio planavimas atsižvelgiant į finansų ministro patvirtintas metodines gaires (Vyriausybės 2024-08-14 nutarimas Nr. 672, finansų ministro 2024-11-20 įsakymas Nr. 1K-369).
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, parengti bendrą nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą ir ją įgyvendinti.
Siekiant, kad pavojingosios atliekos būtų sutvarkytos saugiai, nekeliant pavojaus visuomenės sveikatai ir aplinkai, įvertinti savivaldybių vykdomų priemonių buityje susidariusių pavojingųjų atliekų surinkimui efektyvumą ir vykdyti priemones, kad pavojingosios atliekos nepatektų į nepavojingųjų atliekų sąvartynus ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginius.
Priimtas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 pakeitimo įstatymas, kuriame numatoma didinti mokesčio tarifą už nepavojingųjų atliekų šalinamą nepavojingųjų atliekų sąvartyne. Nuo 2021 m. nuosekliai didinamas šis mokestis sudarot prielaidas spręsti galimai netinkamo pavojingų atliekų šalinimo nepavojingųjų atliekų sąvartynuose klausimą. Aplinkos ministerija parengė ir pateikė savivaldybėms rekomendacijas dėl buityje susidarančių pavojingųjų atliekų klasifikavimo ir surinkimo.
Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojams, naudojantiems ar šalinantiems pavojingąsias atliekas, nutraukus veiklą likusios nesutvarkytos atliekos būtų sutvarkytos nenaudojant valstybės biudžeto lėšų stiprinti pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę, kad pavojingųjų atliekų tvarkytojų laikomi atliekų kiekiai neviršytų leidime nurodytų maksimalių leistinų laikyti atliekų kiekių.
Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus 2018-12-13 įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas. Siekiant užtikrinti prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę, apraše šių atliekų tvarkymo objektams nustatytas aukščiausias keliamos rizikos aplinkai vertinimo balas.
Nustatyti ir vykdyti priemones, kurios skatintų aktyvesnį specialistų draugijų dalyvavimą paslaugų standartizavimo, specialistų kompetencijų vertinimo sistemos kūrimo, nepageidaujamų įvykių valdymo ir prevencijos, paslaugų kokybės rodiklių nustatymo ir vertinimo procesuose ir stiprintų specialistų vaidmenį sveikatos priežiūros sistemoje.
2019 m. gegužės 31 d. ministerija suorganizavo susitikimą su sveikatos priežiūros specialistų draugijų / asociacijų atstovais, kurio metu aptarė bendradarbiavimo galimybes ir inicijavo bendradarbiavimo sutarčių su draugijomis sudarymą. Sveikatos priežiūros specialistų draugijų atstovams buvo pristatyta ministerijos parengta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma, įteiktas galimos sutarties projektas, kuriam draugijos galėjo teikti siūlymus dėl papildomų sąlygų, apimties. Pasirašytos 3 bendradarbiavimo sutartys: 2019-08-02 Nr. S-139 su Lietuvos gydytojų vadovų sąjunga, 2019-11-22 Nr. S-248 su Neišnešiotų naujagimių asociacija „Neišnešiotukas“, 2020-01-13 Nr. S-1 su Lietuvos akušerių sąjunga.Sveikatos apsaugos ministras 2020-01-15 įsakymu Nr. V-51 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis tvarkos aprašą, kuriuo nustatė bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) sritis, tikslus, principus, bendradarbiavimo organizavimo, partnerių atrankos tvarką, NVO teises ir pareigas. Aprašas netaikomas, kai teisės aktų nustatyta tvarka ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri ministro įsakymai ar kiti teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Sveikatos priežiūros specialistus vienijančių NVO aktyvus įsitraukimas, formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje, adresu https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos, skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose, darbo grupėse, politikos grupėse dalyvauja NVO, gydytojų, slaugytojų ar akušerių specialybinių draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir / ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) atlikusi korupcijos rizikos analizę ir analitinę antikorupcinę žvalgybą, yra pabrėžusi, kad dažnai verslo interesai yra atstovaujami per įvairias asociacijas ar draugijas, todėl siekiant skaidrumo, būtina į komisijas ar darbo grupes įtraukti tik tokius asmenius, kurių turima profesinė kvalifikacija ir patirtis nesudarytų prielaidų abejoti dėl jų priimamų sprendimų pagrįstumo, o turima reputacija ir ryšiai – dėl sprendimų skaidrumo ir nešališkumo. STT yra išsakiusi Sveikatos apsaugos ministerijai pastabas, kad būtina tobulinti esamą teisinį reglamentavimą, tikslu užtikrinti asociacijų ir organizacijų deleguojamų į darbo grupes ar komisijas narių privačių interesų deklaravimo, nusišalinimo, interesų konfliktų valdymo ir kontrolės tvarką. Atsižvelgdama į STT pastabas, ministerija šiuo metu konsultuojasi su Vyriausios tarnybinės etikos komisija ir Valstybine duomenų apsaugos inspekcija, dėl esamo teisinio reglamentavimo tobulinimo, kuris leistų užtikrinti, kad darbo grupių ar komisijų veikloje dalyvaujantys įstaigų, asociacijų ir organizacijų deleguojami nariai būtų nešališki, bei būtų užtikrinta, kad jų deleguoti nariai nedelsiant nusišalintų ar būtų nušalinti nuo diskusijų, nuomonės pateikimo ir sprendimų priėmimo, galinčių sukelti interesų konfliktus. Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) patvirtintas projekto 4.4. “Kompetentingas ir adekvačiai apmokamas sveikatos sistemos specialistas“ veiksmas 4.4.3. „Priimti sprendimą dėl asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimo (licencijavimo, atestavimo, kontrolės ir kvalifikacijos tobulinimo funkcijų perdavimo), atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“. Veiksmo įgyvendinimo laikotarpis 2021 m. IV ketv. – 2022 m. II ketv. Įgyvendinant šią priemonę 2022 m. balandžio mėn. buvo vykdo viešoji konsultacija, kurios metu nustatyta, kad asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimas galėtų vykti savivaldos organizacijoms dalyvaujant specialistų kvalifikacijos tobulinimo procese. 2022 m. gegužės mėn. vyko nuotolinis susitikimas aptarti būdus ir alternatyvas, siekiant specialistus vienijančias organizacijas įtraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo procesą. Abejų viešųjų konsultacijų metu išsiaiškinta, kad nėra „šakinių“ asmens sveikatos priežiūros specialistų asociacijų, galinčių vieningai atstovauti asmens sveikatos priežiūros specialistų pozicijai. Į didesnį sisteminį organizacinį vienetą siekia jungtis tik odontologai ir burnos priežiūros specialistai. Vyriausybė 2022-08-03 nutarimu Nr. 784 „Dėl Lietuvos Respublikos odontologų rūmų įstatymo projekto Nr. XIVP-163(2), Lietuvos Respublikos odontologijos praktikos ir burnos priežiūros praktikos įstatymo Nr. I-1246 2, 5 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-164(2) ir Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-165(2)“ nutarė pritarti odontologų rūmų įstatymo pakeitimų projektui bei siūlyti Lietuvos Respublikos Seimui nustatyti, kad odontologų ir burnos priežiūros specialistų licencijavimą vykdytų Lietuvos Respublikos odontologų rūmai.Ministerija nurodė, kad, atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų rezultatus, nuspręsta, kad tam, kad būtų stiprinama asmens sveikatos priežiūros specialistų savivalda asmens sveikatos priežiūros specialistus vienijančios organizacijos galėtų labiau įsitraukti į specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą. Todėl yra inicijuojami sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai, kuriais bus sudarytos galimybės draugijoms aktyviau įsitraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo procesą ir papildyti kvalifikacijos tobulinimo formas.
Siekiant laiku priimti pagrįstus sprendimus dėl centro veiklos, vertinti jo vykdomų funkcijų kokybinį pokytį nustačius kokybinius vertinimo kriterijus.
Rekomendacijai įgyvendinti numatyta 1 priemonė - įgyvendinta: finansų ministerijos 2023–2025 m. strateginiame veiklos plane nustatytas kokybinis vertinimo kriterijus Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro (centras) vykdomų funkcijų kokybiniam pokyčiui matuoti – „klientų pasitenkinimo centralizuotai atliekamomis bendrosiomis funkcijomis lygis (procentai)“, kurio reikšmės 2023 m. – 80 proc., 2024 m. – 82 proc., 2025 m. – 84 proc. Analogiškas kokybinis vertinimo kriterijus nustatytas ir Centro 2023 m. veiklos plane – „klientų pasitenkinimo centralizuotai atliekamomis finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijomis lygis – 80 proc.“.
3. Siekiant didinti gaisrų prevencijos poveikį, siūlome:3.1. tobulinti gaisrų prevencijos organizavimą: nustatyti institucijų, atsakingų už gaisrų prevenciją, funkcijas ir atsakomybę ir užtikrinti gaisrų prevencijos koordinavimą;3.2. parengti gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodiką ir užtikrinti, kad būtų vertinamas prevencijos priemonių poveikis.
Siekiant efektyviai panaudoti VĮ Turto banko valdomo valstybinių institucijų funkcijoms vykdyti nenaudojamo nekilnojamojo turto plotą ir gauti papildomas pajamas, numatyti priemones, kaip ir kokia apimtimi bus įdarbinamas laisvas nekilnojamasis turtas
Siekiant sumažinti perteklinį valstybės rezervo atsargų tikrinimą, peržiūrėti Vyriausybės nustatytą reikalavimą atlikti atsargų patikrinimus kas ketvirtį, numatant galimybę juos atlikti rečiau, jei tai numato atsargų gamintojų techninės instrukcijos ar specialūs teisės aktų reikalavimai.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija
Siekiant užtikrinti skaidrią ir vienodais principais grindžiamą kraujo ir jo komponentų tiekimo sistemą, rekomenduojame: reglamentuoti kraujo ir jo komponentų pardavimo procesą ir kainodaros principus; įstatymu įtvirtinti kainų nustatymo ir taikymo pagrindus; užtikrinti periodinį didžiausių leistinų kainų peržiūrėjimą; nustatyti šių nuostatų laikymosi kontrolės mechanizmą.
Siekiant įvertinti pokyčius miškuose, esančiose buveinių apsaugai svarbiose teritorijose, periodiškai atlikti šių teritorijų stebėseną.
Patvirtinus Europos bendrijos svarbos natūralių buveinių monitoringo programą ir Buveinių apsaugai svarbių teritorijų natūralių buveinių stebėsenos metodiką, sudarytos galimybės nuosekliai ir sistemingai stebėti šias teritorijas. 2024–2025 m. stebėsena atlikta 84,3 proc. buveinių apsaugai svarbių teritorijų. Tai leidžia įvertinti miškuose esančių buveinių būklės pokyčius ir imtis priemonių, kad nebūtų prarastos retos, nykstančios ar pažeidžiamos paukščių, gyvūnų, augalų ar buveinių rūšys.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Palangos miesto savivaldybė).
Palangos miesto savivaldybės administracija
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atliekamas turto būklės vertinimas. Už 2025 m. atlikti Palangos koncertų salės ir Kempingo turto būklės vertinimai ir fiksuoti rezultatai.
Siekiant užtikrinti, kad visos planuotos paslaugos būtų nuolat teikiamos ir jos atitiktų kokybės reikalavimus, – įgyvendinti rizikų valdymo plane numatytas priemones (Kauno rajono savivaldybė).
Planuotos paslaugos atitinka kokybės reikalavimus - 2024 m. Nacionalinio visuomenės sveikatos centras prie sveikatos apsaugos ministerijos Kauno departamento, pateiktu aktu Nr.(2-12 4.80 Mr)PA-3200 patvirtino, kad nustatyti trūkumai yra pašalinti.2025 m. rizikų valdymo priemonės yra įgyvendintos.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Klaipėdos rajono savivaldybė).
Klaipėdos rajono savivaldybės administracija
Įvertinti ankstyvosios reabilitacijos stacionarinių paslaugų poreikį (šių paslaugų įstaigų ir lovų skaičių) ir numatyti konkrečias priemones šių paslaugų prieinamumui gerinti.
Sveikatos apsaugos ministerija įvertino Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir plėtros poreikį ir galimybes. Specialistų praktikų nuomone, paslaugos turėtų būti teikiamos ambulatoriškai ir tik išimtinais atvejais stacionare. Išplėtus ambulatorinių paslaugų teikėjų tinklą ir užtikrinant jų kokybę, stacionarinių paslaugų poreikis sumažėtų. Prielaidos gerinti ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo organizavimą, prieinamumą, paslaugų kokybę sudarytos pakeitus Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarką (sveikatos apsaugos ministro 2023-01-19 įsakymas Nr. V-22) ir ambulatorinių ir dienos stacionaro paslaugų, apmokamų iš PSDF, bazines kainas (sveikatos apsaugos ministro 2023-03-30 įsakymas Nr. V-392).
Sudaryti informacijos architektūros modelį, apimantį ministerijos valdomos informacijos, IS (registrų) duomenų bei technologinę architektūrą, nurodant visus komponentus (taikomas technologijas, duomenis, duomenų srautus tarp išorinių ir vidinių IS).
Parengtas Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelio projektas, kuris derinamas su suinteresuotomis šalimis. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant, kad programos priemonės atlieptų regionų poreikius, būtų identifikuotos regionų problemos, parengiamos taiklios priemonės regionų problemoms spręsti, peržiūrėti programos priemones ir užtikrinti kuo didesnį savivaldybių įtraukimą į regionų problemų identifikavimą ir ministerijų regioninių priemonių nustatymą.
Parengti pagrindinių vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas.
Patvirtinti tipiniai vaikų raidos sutrikimų diagnostikos, gydymo ir stebėjimo protokolai, metodikos.
Siekiant atlikti didesnio ekonominio, socialinio, aplinkosaugos, politinio reikšmingumo ir jautrumo teisinio reguliavimo iniciatyvų poveikio vertinimus, nustatyti šių iniciatyvų sąrašo sudarymo, keitimo, atnaujinimo mechanizmą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, turtą nurašant, apskaitant ilgalaikį turtą ir atsargas, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Užsakyta papildoma inventorizacijos aprašų sudarymo iš kompiuterinės programos paslauga. 2017 m. atlikta turto ir įsipareigojimų inventorizacija.
Parengti ir įgyvendinti priemonių planą, kuriuo būtų sukurta ir taikoma teisės aktus atitinkanti mineralinių išteklių apskaitos ir vidaus kontrolės sistema.
Lietuvos geologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos
Siekiant, kad mažėtų statybų srities pažeidimų, parengti ir vykdyti statybų valstybinės priežiūros rezultatų sklaidos priemones, padedančias išvengti klaidų su statyba susijusiuose procesuose.
Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos priežiūros inspekcijos viršininko įsakymu buvo nustatyti atvirų duomenų rinkiniai ir jų atvėrimo veiklos organizavimo, koordinavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesai. Duomenys atverti pagal Inspekcijos veiklos sritis, pateikiant informaciją ne tik apie statybos ir ūkio subjektų planinių patikrinimų ir reidų (surašytų savavališkos statybos aktų interaktyvus žemėlapis) rezultatus, bet ir kitus duomenis, kurie gali būti aktualūs vartotojams pakartotinai naudoti. Transliuoti Inspekcijos inicijuoti pranešimai, skatinantys gyventojus pranešti apie pastebėtas galimai savavališkas statybas, supažindinantys visuomenę su statybos ir teritorijų planavimo srities teisiniu reguliavimu, informuojantys gyventojus apie galimybes aktyviau įsitraukti į aplinkos formavimo procesus, efektyviau ginti pažeistas teises. Inspekcija parengė ir pateikė 11 gairių, rekomendacijų ir aplinkraščių dėl dažniausiai nustatomų pažeidimų, pasikeitusio reguliavimo ir vienodos praktikos taikymo. 2019–2021 m. laikotarpiu inspekcija susitiko su visų Lietuvos savivaldybių administracijų atstovais, dalyvaujančiais statybos ir teritorijų planavimo procesuose.
Siekiant didinti teisės aktų poveikio vertinimų kokybę: - peržiūrėti ir patikslinti koordinuojančių ir kokybės priežiūrą atliekančių subjektų funkcijas ir atsakomybes; - imtis priemonių, kad būtų sudarytos galimybės teisinio reguliavimo poveikio vertinimo kompetencijų ugdymui ir palaikymui.
(V) EX.27 PFSA nustatytos netinkamos projekto įgyvendinimo alternatyvosRekomenduojame patikslinti PFSA, nustatant projekto įgyvendinimo alternatyvas, atitinkančias strateginiuose dokumentuose nustatytas nu-matomas finansuoti veiklas.
Įvertinus 2017-11-14 LR švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-877 patvirtintą PFSA pakeitimą, nustatyta, kad rekomen-dacija įgyvendinta ( plačiau žr. AIR-PD-MKA(P)-ŠMM-KT 1.1 pr. 2017-12-13 el.laiškas dėl 2017-08-31 pateiktų reko-mendacijų ir pastebėjimų įvykdymo). 2018-01-14 institucijos informuotos apie rekomendacijos įgyvendinimą (žr. AIR-PD-MKA(P)-ŠMM-KT 1.2 pr. 2018-01-14 VK el.laiškas dėl EX.27 ir EX.49 įgyvendinimo).
Siekiant užtikrinti, kad pirmiausia būtų įgyvendinami didžiausią efektą duodantys VĮ Turto banko valdytino nekilnojamojo turto atnaujinimo projektai, reglamentuoti šio turto objektų atranką atnaujinimo darbams
Parengti / atnaujinti N.SIS, N.VIS, SVIS, ADIS, Vidaus reikalų integracinės platformos (reorganizavus VRIS) specifikacijas.
Įgyvendinant rekomendaciją parengta SVIS specifikacija, N.VIS, N.SIS, ADIS specifikacijų projektai. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant teisėkūros efektyvumo, atvirumo ir skaidrumo, peržiūrėti ir prireikus patikslinti reikalavimus, kad prioritetinių teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimai visais privalomais aspektais būtų pagrįsti ir joms būtų rengiamos viešosios konsultacijos.
Siekiant kibernetinio saugumo subjektams efektyviau įgyvendinti teisės aktuose nustatytus saugumo reikalavimus, sukurti bendrą kibernetinio saugumo ir informacinių išteklių IT saugos atitikties vertinimo metodiką, sudarančią galimybes atlikti išsamų atitikties teisės aktuose nustatytiems reikalavimams vertinimą ir leisiančią priežiūrą bei stebėseną atliekančiai institucijai rezultatyviau pateikti duomenimis grįstą faktinės būklės nacionalinio lygiu analizę, įžvalgas, apibendrinimą.
Siekiant suvienodinti sisteminės teisinio reguliavimo peržiūros taikymą, pateikti informaciją ministerijoms dėl galimų šios peržiūros apibrėžčių ir atlikimo atvejų.
Siekiant teisingos VSDF įsipareigojimų ir su jais susijusių sąnaudų apskaitos, Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus arba parinkti kitas priemones, užtikrinančias laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl pensinių ir nepensinių išmokų skyrimo perkėlimą ar registravimą Finansų valdymo sistemoje.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Įgyvendindama rekomendaciją, VSDF valdyba išnagrinėjo periodinių ir vienkartinių išmokų mokėjimo procedūrų ypatumus ir nustatė, kuriais atvejais apskaitoje neužregistruojamos ūkinės operacijos (1.1 priemonė įgyvendinta). Valdyba atliko programinės įrangos pakeitimus, susijusius su dalies neišmokėtų vienkartinių išmokų (ligos, tėvystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, vaiko išlaikymo išmokų) duomenimis (1.2 ir 1.3 priemonės įgyvendintos iš dalies, jų stebėsena baigta) ir apskaitoje užregistravo gavėjų nepasiekusias, pagal 2021–2023 m. sprendimus paskirtas, vienkartines socialinio draudimo išmokas, iš viso 821,8 tūkst. Eur. Likusių vienkartinių ir periodinių mokėtinų socialinio draudimo išmokų masto VSDF valdyba nevertino ir apskaitoje neregistravo. Fondo valdyba informavo, kad likusias neįgyvendintas rekomendacijos priemones įgyvendins iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui. Laukiame informacijos apie šio modulio įdiegimą. Rekomendacijos įgyvendinimo stebėseną tęsiame.
Optimizuoti turto perdavimo procesus, siekiant savalaikio turto nusidėvėjimo sąnaudų pripažinimo.
Pakeitus Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 36 str. 2 d. (nuo 2020-07-08), turto perdavimo ministerijos pavaldžioms asmens sveikatos priežiūros įstaigoms terminai tapo ilgesni, procesas sudėtingesnis, nes sprendimą dėl viso ilgalaikio materialiojo turto perdavimo patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį priima ne turto patikėtinis, t. y. ministerija, o Vyriausybė. Atsižvelgdami į naują teisinį reglamentavimą, kuris nustatė aiškias turto perdavimo taisykles, tačiau pailgino procesą, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba).
Siekiant užtikrinti kibernetinės apsaugos, prevencijos ir atsako priemonių panaudojimą, turi būti diegiamas ir nacionaliniu mastu koordinuojamas informacinių technologijų saugumo rizikų (įskaitant kibernetines) valdymo procesas, kuris leistų gautą informaciją apie kibernetinio saugumo rizikingumo būklę naudoti priimant strateginius sprendimus dėl kibernetinio saugumo stiprinimo.
Tobulinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų specialistų, teikiančių pagalbą su savižudybės rizika susijusiems asmenims, kompetencijas ir administracinius gebėjimus.
Asmens sveikatos priežiūros specialistams organizuojami mokymai, kaip teikti pagalbą savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims, organizuoti ir atlikti savižudybės krizę išgyvenančio asmens psichosocialinį vertinimą, taikyti atvejo vadybą savižudybės krizę išgyvenusiam asmeniui. Šių specialistų kompetencijos tobulinamos Lietuvai adaptuotomis savižudybių prevencijos mokymo programomis: „Savižudybių prevencijos įgūdžių mokymai“ ir „Kaip atpažinti savižudybės pavojų“ (SAFE TALK ir ASIST). Nuo 2018 m. psichikos sveikatos priežiūros specialistams, greitosios medicinos pagalbos personalui, kitiems asmens sveikatos priežiūros specialistams mokymai savižudybių rizikos atpažinimo, vertinimo ir pagalbos teikimo asmenims, išgyvenantiems krizę, temomis organizuojami nuolat.
Siekiant paskatinti tvarių ir iš vietinių atsinaujinančių energijos išteklių gaminamų degalų naudojimą, numatyti ir įgyvendinti priemones, skirtas skatinti vietinių skystųjų pažangiųjų biodegalų ir nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančių energijos išteklių gamybą.
Lietuvos Respublikos energetikos ministerija
Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą, įtraukti visus Registro centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių valdytojus į strateginių sprendimų, susijusių su informacinių išteklių plėtra, priėmimo procesą.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-05-13 įsakymu Nr. VE-360 (1.3 E) išdėstyta įmonės strateginių veiklos planų rengimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos tvarka, papildant nuostatomis dėl valstybės informacinių išteklių valdytojų įsitraukimo, įtraukiant juos į įmonės veiklos strategijos rengimo procesą. Atsižvelgiant į atnaujintą tvarką, 2022-09-29 raštu S-42681 (1.4E) „Dėl 2023-2026 m. valstybės įmonės Registrų centro veiklos strategijos projekto“ Įmonė kreipėsi į visus informacinių išteklių valdytojus – Ekonomikos ir inovacijų, Teisingumo, Sveikatos apsaugos, Kultūros, Susisiekimo, Žemės ūkio ministerijas, sulauktas grįžtamasis ryšys.
Inicijuoti Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-06-06 nutarimu Nr. 665, atitinkamo priedo pakeitimą.
Panaikintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-06-06 nutarimo Nr. 665 1 priedo 31 p., kuriame buvo nurodyta, kad Vilniaus teritorinė ligonių kasa yra UAB žurnalo „Sveikata“ valstybei atstovaujanti institucija. Teisės akto redakcija buvo būtina, nes minėta uždaroji akcinė bendrovė buvo likviduota.
Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti priemones, užtikrinančias tų pačių institucijų dalyvavimą išduodant planavimo sąlygas ir vėliau derinant teritorijų planavimo dokumentą, kad būtų sumažintas taisytinų dokumentų skaičius po derinimo stadijos.
Įgyvendinus suplanuotas priemones, sudarytos prielaidos laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, sumažinti taisytinų dokumentų skaičius po derinimo stadijos.
Įsivertinti finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo Lietuvos kultūros tyrimų institute įgyvendinimą ir imtis priemonių užtikrinti, kad finansinė apskaita būtų organizuojama ir tvarkoma vadovaujantis teisės aktais.
Siekiant stiprinti kolegialių organų atranką, įgyvendinti priemones, didinančias kolegialių organų narių atrankos procedūrų skaidrumą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir pateikė Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. birželio 17 d. nutarimo Nr. 631 „Dėl Kandidatų į valstybės ar savivaldybės įmonės, valstybės ar savivaldybės valdomos bendrovės ar jos dukterinės bendrovės kolegialų priežiūros ar valdymo organą atrankos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, o Vyriausybė 2021 m. rugpjūčio 11 d. priėmė nutarimą Nr. 663. Nutarimu nustatyta valstybės tarnautojų ir kitų asmenų, siekiančių būti paskirtais arba išrinktais valstybės valdomos įmonės ar jos dukterinės bendrovės kolegialaus organo nariais, parinkimo tvarka, taip pat numatyta pareiga valstybei ar savivaldybei atstovaujančiai institucijai arba valstybės ar savivaldybės valdomai bendrovei, į kurios dukterinės bendrovės kolegialų organą siekiama atrinkti valstybės tarnautojus ir kitus asmenis, nustatyti minėtiems asmenims specialiuosius reikalavimus bei įvertinti, ar šie asmenys atitinka jiems Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo arba Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nustatytus bendruosius, specialiuosius ir nepriklausomumo reikalavimus.
Įtraukti į apskaitą iš UAB Žemės ūkio paskolų fondo gautinas ir pervestinas palūkanas.
UAB Žemės ūkio paskolų fondo gautinos ir pervestinos palūkanos įtrauktos į apskaitą 2017 m. vasario 23 d.
Tam, kad būtų pasiektas Klimato kaitos darbotvarkėje nustatytas tikslas, numatyti ir įgyvendinti papildomas priemones, kuriomis transporto sektoriuje šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimai būtų sumažinti ne mažiau kaip 14 proc., lyginant su 2005 m.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl darbo užmokesčio apskaičiavimo ir išmokėjimo ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą
Siekiant optimizuoti fondo veiklą ir supaprastinti fondo valdymo struktūrą, į vieną juridinį asmenį sujungti 13 šiuo metu veikiančių fondo administravimo įstaigų.
Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija
Įgyvendinant rekomendaciją, Valstybinio socialinio draudimo fondo (VSDF) juridinių asmenų skaičius buvo sumažintas nuo 13 iki 5, centralizuota dalis funkcijų, šiuo metu centralizuojama išmokų mokėjimo funkcija – kuriamas atskiras Mokėjimų centras, kuris taps visų VSDF išmokų mokėjimo centru. Nuosekliai centralizuojant funkcijas, rengiamoje VSDF 2025–2028 m. strategijoje planuojama numatyti konkrečias priemones, darbus ir terminus pokyčiams įgyvendinti. VSDF valdyba numato, kad 2028 m. bus sudarytos prielaidos ir parengta tinkama aplinka VSDF tapti vienu juridiniu asmeniu.
Nustatyti optimalų sektorinių profesinių komitetų narių skaičių ir terminą, per kurį būtų įvertinamos ir pateikiamos jų pastabos dėl profesinio standarto, taip pat užtikrinti, kad sprendimai dėl taisytinų standartų vietų būtų priimami daugumos komiteto narių.
Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras
Švietimo ir mokslo ministro 2016-08-30 įsakymu Nr. V-721 „Dėl švietimo ir mokslo ministro 2010-10-29 įsakymu Nr. V-1909 „Dėl Kvalifikacijų tvarkymo institucijos centrinio ir sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašo“ pakeitimo“ numatyta padidinti sektorinių komitetų sudėtį, įtraukiant Vyriausybinių institucijų atstovus pagal kompetenciją. Sektorinį profesinį komitetą sudaro ne mažiau kaip 9 ir ne daugiau kaip 15 narių.
Siekiant politikos formuotojui turėti palyginamus savivaldybių ir įstaigų, teikiančių specializuotą kompleksinę pagalbą duomenis tobulinimo sprendimams priimti, nustatyti paslaugų veiksmingumo vertinimo rodiklius
Siekiant matyti kariuomenės personalo komplektavimo perspektyvą ir planuoti karių poreikį, užtikrinti, kad programų koordinatoriai tvirtintų 3 metų preliminarius pavaldžių karinių vienetų komplektavimo planus.
Siekiant užtikrinti tarnybos paslapties apsaugą, kreiptis į Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją dėl išaiškinimo, ar valstybės rezervo atsargas leidžiama saugoti nuomojamuose sandėliuose, ir prireikus imtis priemonių jų saugumui užtikrinti.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras
Akmenės rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto apskaita būtų tiksli ir išsami - apskaitoje registruoti visą savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamą turtą ir imtis priemonių, kad visi apskaitos duomenys būtų tikslūs ir išsamūs.
Teikti pastebėjimai dėl 5-kių nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybių nuosavybėn, bet dar neperduotas” reikšmė.
Siekiant užtikrinti, kad degalų tiekėjai laikytųsi jiems numatytų įpareigojimų dėl privalomo degalų iš atsinaujinančių energijos išteklių tiekimo, įvertinti degalų tiekėjams taikomų įpareigojimų sistemą ir peržiūrėti sankcijų už šių įpareigojimų nevykdymą taikymo mechanizmą.
Siekiant užtikrinti, kad visuomenei būtų teikiamos kokybiškos viešosios ir administracinės elektroninės paslaugos:-sukurti priemones ir užtikrinti, kad valstybės mastu būtų kaupiami duomenys apie visas teikiamas elektronines paslaugas;-užtikrinti, kad sukauptų duomenų pagrindu būtų centralizuotai vykdoma visų teikiamų elektroninių paslaugų stebėsena;-sukurti priemones, padedančias užtikrinti, kad visos valstybės įstaigų ir savivaldybių teikiamos elektroninės paslaugos būtų pasiekiamos per Elektroninių valdžios vartų portalą;-skatinti naudotojų įsitraukimą atliekant paslaugų vertinimą;-numatyti priemones, kurios leistų įvertinti kodėl sukurtomis elektroninėmis paslaugomis nesinaudojama arba naudojamasi mažai, bei esant poreikiui inicijuoti jų teikimo proceso tobulinimus.
Siekiant turėti patikimus ir išsamius duomenis apie įgyvendinamas darnaus judumo priemones, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, sudaryti galimybes sukurtoje darnaus judumo rodiklių platformoje visoms savivaldybėms teikti kokybiškus ir palyginamus duomenis apie jų įgyvendinamas darnaus judumo priemones.
Suplanuoti ir įgyvendinti konkrečias priemones (mobilių komandų suformavimas ar kt.), kad ambulatorinės ankstyvosios reabilitacijos paslaugos būtų prieinamos vaikams, gyvenantiems savivaldybėse, kuriose šios paslaugos nėra teikiamos.
Suplanuotos ir įgyvendintos priemonės skirtos didinti vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų prieinamumą ir kiekį detalizavus paslaugų teikimo teritoriją ir įstaigas, padidinus iš PSDF apmokamų paslaugų įkainius ir paslaugų nomenklatūrą. Pakeista Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarka. Nustatytas aiškus šių paslaugų teikimo organizavimas: apimtos visos šalies savivaldybės, nustatyta kurias paslaugas kurios įstaigos teikia, jų funkcijos, bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, išdėstytas paciento kelias gaunat paslaugas nuo šeimos gydytojo ir grįžtant pas jį. Gerinti paslaugų prieinamumą leis paslaugų teikimo tvarka kai prireikus vykti į kitą savivaldybę paslaugų teikiama transporto organizavimo paslauga pagal Socialinių paslaugų katalogą arba kitus pacientų pavėžėjimą nustatančius teisės aktus.
Siekiant įvertinti tai, kokią faktinę naudą sukūrė paslaugų skaitmenizavimo procesas, numatyti priemones, kurios užtikrintų valstybės mastu periodiškai atliekamą ir tikslų, ir planuotos naudos pasiekimo stebėseną.
Siekiant užtikrinti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo rodiklių stebėseną, numatyti priemones, kurios užtikrintų vienodos šių paslaugų kokybės vertinimo praktikos taikymą, veiksmingesnį paslaugų kokybės stebėsenos procesą.
Siekiant užtikrinti daugiabučių namų modernizavimo proceso tęstinumą, spartesnį šiluminės energijos taupymą bei didesnį butų ir kitų patalpų savininkų įsitraukimą į daugiabučių namų modernizavimą, kad būtų laiku pasiekti Direktyvos 2010/31/ES tikslai, siūlome numatyti priemones ir sudaryti sąlygas joms įgyvendinti.
Rengiant Lietuvos ilgalaikę renovacijos strategiją ir Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintą Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planą, numatytos ir vykdomos tęstinės priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti daugiabučių namų modernizavimo proceso tęstinumą, spartesnį šiluminės energijos taupymą bei didesnį butų ir kitų patalpų savininkų įsitraukimą į daugiabučių namų modernizavimą.
Finansų valdymo sistemoje atlikti programinius pakeitimus, kurie užtikrintų, kad delspinigių pajamos už rangovų laiku nevykdomas sutartis būtų priskirtos fondo pagrindinės veiklos kitoms pajamoms ir teisingai atvaizduotos fondo veiklos rezultatų ataskaitoje.
Fondo valdyba informavo, kad pasikeitus 10-ojo VSAFAS nuostatoms pajamos iš baudų, kurių apskaita nustatyta standarto 31 ir 33 punktuose, priskiriamos kitos veiklos pajamoms. 2017 m. VRA atvaizduotos teisingai - prie kitos veiklos pajamų.
Tobulinti diagnostikos ir gydymo metodikų rengimo ir atnaujinimo mechanizmą, kad šalyje būtų parengtos trūkstamos ir atnaujinamos diagnostikos ir gydymo metodikos.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-10-24 Nr. V-1206) patvirtintas Diagnostikos ir gydymo metodikų, kitų metodinių dokumentų, užtikrinančių sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, rengimo 2019–2022 m. planas.Praplėstos diagnostikos ir gydymo metodikų grupės, numatyta rengti pagrindines mirties priežastis lemiančių ligų ir sutrikimų, kraujotakos sistemos ligų ir kitas diagnostikos ir gydymo metodikas, algoritmus, protokolus, gaires, taip pat slaugos proceso kokybę užtikrinančias bei kitų specialistų veiklos kokybę užtikrinančias metodikas, formas. Įgyvendinant ES projektą „Sveikatos priežiūros kokybės gerinimas, parengiant pagrindines mirties priežastis Lietuvoje lemiančių ligų ir sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros standartus“ sukurti 3 standartų projektai. Patvirtintas naujos redakcijos Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (ministro 2020-06-29 įsakymas Nr. V-1567), kuriuo vadovaujantis igų ir sveikatos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodiniai dokumentai bus rengiami laikantis vienodų rengimo, turinio, formos, taikymo, atnaujinimo reikalavimų. Naujai nustatyta metodinių dokumentų rengimo tvarka, jų sudedamosios dalys (be kitų dalykų turi būti numatyta dalis „paciento kelio aprašymas“, kurioje nustatyta įvardyti konkrečius veiksmus ar priemones atliekančias gydymo įstaigas ir specialistus, rengti nuodugnius protokolus ir algoritmus, įtraukiant ir diagnostikos bei gydymo eigos stebėseną, rezultatų pagal nustatytus rodiklius vertinimą), parengtų projektų derinimo tvarka. Numatyta, kad teisės aktų nustatyta tvarka suderintas metodinis dokumentas tvirtinamas sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Taip pat reglamentuotas atnaujinimas: metodinis dokumentas persvarstomas ir prireikus atnaujinamas ne rečiau kaip vieną kartą per penkerius metus. Patvirtinti Greitosios medicinos pagalbos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-07 įsakymas Nr. V-732) ir Slaugos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-21 įsakymas Nr. V-882).Pagal šiuos dokumentus parengti pagrindines mirties priežastis Lietuvoje lemiančių ligų ir sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros (prevencijos, diagnostikos, gydymo, medicininės reabilitacijos, slaugos ir kt.) metodinių dokumentų paketai šioms 13 būklių: 1) išeminės širdies ligos, 2) smegenų kraujagyslių ligos (insultas), 3) plaučių piktybinis navikas, 4) savižudybė, 5) kolorektalinis piktybinis navikas, 6) kepenų cirozė ir fibrozė, 7) kepenų piktybinis navikas, 8) skrandžio piktybinis navikas, 9) pneumonija, 10) bronchinė astma, 11) lėtinė obstrukcinė plaučių liga, 12) prostatos piktybinis navikas, 13) sunkios traumos (politraumos). Metodinių dokumentų paketai suderinti su atitinkamomis sveikatos priežiūros specialistų organizacijomis (gydytojų ar slaugytojų draugijomis), universitetais, rengiančiais gydytojus, universitetų ligoninėmis, Valstybine ligonių kasa. 2021 m. rugsėjo-spalio mėn. kaip naudotis parengtais metodiniais dokumentais, apmokyti 1 702 sveikatos priežiūros specialistai.
Nutraukti nuomos sutartį su UAB „E“ suteikiant iškeldinimo iš patalpų terminą iki 2017 m. rugsėjo 1 d.
2017-09-01 universitetas nutraukė su UAB "E" 2006-01-03 sudarytą valstybės ilgalaikio materialiojo turto nuomos sutartį.
Parengti rekomendacijas (gaires) dėl specialistų, teikiančių vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas, darbo krūvio.
Specialistų, teikiančių vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas, darbo krūviai sureguliuoti paslaugas teikiant pagal naujai nustatytus Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos reikalavimus (sveikatos apsaugos ministro 2023-01-09 įsakymas Nr. V-22), nustatyta specialistų / komandų pacientui (šeimai) teikiamų konkrečių paslaugų teikimo trukmė (tvarkos aprašo VI skyrius VRSAR paslaugų teikimo reikalavimai), užkertama galimybė nepagrįstai didinti aptarnaujamų pacientų skaičių (darbo krūvį), per darbo laiką aptarnauti daugiau pacientų, nei nustatyta tvarkoje. Tuo pačiu sudaromos prielaidos, skiriant pacientui reikiamą laiką, suteikti kokybiškesnes paslaugas.
Siekiant nuosekliai ir kryptingai tobulinti esamą teisinį reguliavimą ir efektyviai šiam tikslui naudoti žmogiškuosius išteklius, pertvarkyti teisinio reguliavimo stebėsenos sistemą taip, kad būtų sutelktos skirtingų institucijų kompetencijos teisinio reguliavimo vertinimui atlikti ir nuo fragmentiškų teisinio reguliavimo vertinimų būtų pereita prie aktualių ir problemiškų jo sričių sisteminių vertinimų.
Valstybės kontrolės 2024 m. atlikto audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" metu nustatyta, kad priemonių dėl sisteminių peržiūrų atlikimo gairių parengimo ir jų pristatymo subjektas neplanuoja tęsti. Šio audito metu Vyriausybės kanceliarijai teikta nauja rekomendacija: "Siekiant suvienodinti sisteminės teisinio reguliavimo peržiūros taikymą, pateikti informaciją ministerijoms dėl galimų šios peržiūros apibrėžčių ir atlikimo atvejų". Atsižvelgiant į tai, kad bus vykdoma naujos rekomendacijos stebėsena, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta (stebėsena baigta).
Siekiant spartesnio ir veiksmingesnio strateginių tikslų įgyvendinimo skaitmenizuojant viešąsias ir administracines paslaugas, imtis veiksmų, kurie paskatintų:-politiką įgyvendinančias institucijas siekti geresnių rezultatų paslaugų skaitmenizavimo srityje;-viešąsias ir administracines paslaugas teikiančias valstybės įstaigas bei savivaldybes dalyvauti skaitmeninimo iniciatyvų įgyvendinimo procese.
(V) EX.49 PFSA nėra reikalavimo tikrinti partnerio teisę verstis veiklaRekomenduojame patikslinti PFSA nuostatas, užtikrinant, kad projekto vertinimo metu būtų įsitikinta, kad projekto partneriai atitinka PFSA 12 p. nustatytus reikalavimus.
2017-11-14 LR švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-877 patvirtinusi PFSA pakeitimą, rekomendaciją įgyvendino (plačiau žr. AIR-PD-MKA(P)-ŠMM-KT 1.1 pr. 2017-12-13 el.laiškas dėl 2017-08-31 pateiktų rekomendacijų ir pastebėjimų įvykdymo). 2018-01-14 institucijos informuotos apie rekomendacijos įgyvendinimą (žr. AIR-PD-MKA(P)-ŠMM-KT 1.2 pr. 2018-01-14 VK el.laiškas dėl EX.27 ir EX.49 įgyvendinimo).
Siekiant, kad būtų rezultatyviai įgyvendinami ministerijos veiklos tikslai visa apimtimi kasmet, išanalizuoti rodiklių neįgyvendinimo priežastis.
Siekiant rezultatyviai įgyvendinti ministerijos veiklos tikslus visa apimtimi išanalizuotos rodiklių neįgyvendinimo priežastys.
Klaipėdos r. savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiektos 100 proc. rodiklių „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ ir „Viso patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto, kuris nereikalingas savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka bus atsisakyta“ reikšmės.
Siekiant sudaryti sąlygas tinkamai planuoti Lietuvos kariuomenės profesinės karo tarnybos personalo poreikius, kasmet nustatyti vyresniųjų karininkų ribinius skaičius.
Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: finansavimą sieti su įstaigų metiniais veiklos vertinimo rezultatais.
Lietuvos Respublikos kultūros ministerija
Primtas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymas (2022 m. gruodžio 20 d. XIV-1717). Kultūros ministerijos nuomone, rekomendacija prarado aktualumą, nes pagal Vyriausybės teisės grupės išvadą dėl įstatymo projekto nuostatos įstaigų finansavimą susieti su įstaigos veiklos vertinimu, nėra suderinama su strateginio planavimo metodika.
Paskirti už kibernetinį saugumą atsakingą asmenį.
Paskirtas už kibernetinį saugumą atsakingas asmuo.
Siekiant stiprinti vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, ne rečiau kaip vieną kartą per metus atlikti patikrinimus dėl uosto žemės naudojimo uosto veiklai vykdyti ir užtikrinti jų atsekamumą.
Siekiant stiprinti Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos (KVJUD) vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, pagal patvirtintas uosto žemės naudojimo kontrolės procedūras ne rečiau kaip vieną kartą per metus atliekami patikrinimai dėl uosto žemės naudojimo. Vadovaujantis KVJUD generalinio direktoriaus 2022-11- 03 įsakymu Nr. V-203, 2023 m. atlikti 50% uosto žemės nuomininkų patikrinimai (2023-10-23 TP-731), 2024 m. atlikti likusių 50% uosto žemės nuomininkų patikrinimai (2024-10-31 TP-795).
Siekiant, kad nebūtų stabdomas saugos politiką įgyvendinančių dokumentų atnaujinimo procesas, atnaujinti N.SIS ir SVIS nuostatus. Priimti sprendimą dėl tolesnio VRIS kaip valstybės IS egzistavimo ir apibrėžti jos struktūrą, kuri būtų paprastesnė ir lankstesnė.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 4 priemonės iš kurių 3 laikomos įgyvendintomis, 1 iš dalies įgyvendinta. Įgyvendinant rekomendaciją buvo atnaujinti Lietuvos nacionalinės Šengeno informacinės sistemos (N.SIS) ir Sertifikatų valdymo informacinės sistemos (SVIS) nuostatai, parengtas Vidaus reikalų informacinių išteklių aprašas, parengtas ir pateiktas derinimui Vidaus reikalų integracinės platformos (VRIP) nuostatų projektas. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Įvertinti minėtų nuomos sandorių ekonominį pagrįstumą ir priimti sprendimą, kuris leistų racionaliausiu būdu naudoti valstybės biudžeto lėšas šiam tikslui įgyvendinti;
Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos
Pateiktas Muitinės departamento nuomos sandorių ekonominio pagrįstumo vertinimas
Siekiant efektyviai naudoti žmogiškuosius išteklius ginant viešąjį interesą ir sudaryti tinkamas teisines prielaidas viešojo intereso pažeidimams identifikuoti, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kuriais būtų išplėsti valstybės institucijų, kurioms įstatymais suteikta teisė kreiptis į teismą dėl viešojo intereso gynimo, įgaliojimai, kad nustačiusios pažeidimus priskirtose veiklos srityse jos turėtų galimybę efektyviai ginti viešąjį interesą.
1. Ministro Pirmininko 2014-06-27 potvarkiu Nr. 124 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta darbo grupė viešojo intereso gynimo teisiniam reguliavimui tobulinti (toliau – Darbo grupė). Jai buvo pavesta pateikti Vyriausybei siūlymus, kokioms valstybės institucijoms ir kokius įgaliojimus kreiptis į teismą dėl viešojo intereso gynimo tikslinga išplėsti. 2. Teisingumo ministerija 2015-02-20 raštu Nr. (1.5.)2T-265 „Dėl darbo grupės pasiūlymų“ pateikė Vyriausybei Darbo grupės siūlymus išplėsti toliau nurodytų valstybės institucijų įgaliojimus kreiptis į teismą dėl viešojo intereso gynimo toliau nurodytose srityse: 2.1. Nacionalinei žemės tarnybai prie Žemės ūkio ministerijos – valstybinės žemės naudojimo, valdymo ir disponavimo srityje; 2.2. Kultūros paveldo departamentui prie Kultūros ministerijos – nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos srityje; 2.3. Valstybinei miškų tarnybai – valstybinių miškų apsaugos srityje. 3. Vyriausybė pavedė (Vyriausybės 2015-03-13 pasitarimo protokolas Nr. 11) Žemės ūkio, Kultūros ir Aplinkos ministerijoms parengti ir pateikti Vyriausybei įstatymų projektus. 4. Įgyvendinant rekomendaciją, buvo parengti ir priimti trys įstatymai: 4.1. Seimas 2016-06-30 priėmė Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo Nr. I-733 2, 5, 8, 18, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 23-1 straipsniu įstatymą. Jame įtvirtinta nuostata, pagal kurią Kultūros paveldo departamentui prie Kultūros ministerijos suteikti įgaliojimai kreiptis į teismą, siekiant apginti viešąjį interesą nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos srityje. 4.2. Seimas 2016-06-30 priėmė Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I-671 2, 4, 5, 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymą. Jame numatyta, kad Valstybinė miškų tarnyba, nustačiusi galimą viešojo intereso pažeidimą valstybinių miškų apsaugos srityje, kreipiasi į teismą dėl viešojo intereso gynimo. 4.3. Seimas 2019-02-14 priėmė Lietuvos Respublikos žemės įstatymo Nr. I-446 32 straipsnio pakeitimo įstatymą. Įstatymu nustatyta, kad kai yra pagrindas manyti, kad viešasis interesas pažeistas valstybinės žemės naudojimo, valdymo ir disponavimo ja srityje, Nacionalinė žemės tarnyba kreipiasi į teismą dėl viešojo intereso gynimo, išskyrus atvejus, kai viešasis interesas pažeistas dėl Nacionalinės žemės tarnybos arba institucijų, kurių funkcijas ji perėmė, veiksmų ar neveikimo. Tais atvejais, kai viešasis interesas pažeistas dėl Nacionalinės žemės tarnybos arba institucijų, kurių funkcijas ji perėmė, veiksmų ar neveikimo, Nacionalinė žemės tarnyba dėl viešojo intereso gynimo kreipiasi į prokuratūrą.
Siekiant efektyviai naudoti žmogiškuosius išteklius ginant viešąjį interesą ir sudaryti tinkamas teisines prielaidas viešojo intereso pažeidimams identifikuoti, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kuriais būtų nustatyta, kas sudaro viešąjį interesą valstybės institucijų, kurioms įstatymais suteikta teisė kreiptis į teismą dėl viešojo intereso gynimo, kompetencijai priskirtose veiklos srityse.
1. Ministro Pirmininko 2014-06-27 potvarkiu Nr. 124 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta darbo grupė viešojo intereso gynimo teisiniam reguliavimui tobulinti (toliau – Darbo grupė). Jai buvo pavesta pateikti Vyriausybei siūlymus, kokių valstybės institucijų ir kokiose jų veiklos srityse tikslinga nustatyti viešojo intereso kriterijus (požymius).2. Teisingumo ministerija 2015-02-20 raštu Nr. (1.5.)2T-265 „Dėl darbo grupės pasiūlymų“ pateikė Vyriausybei Darbo grupės parengtas išvadas ir pasiūlymus bei nurodė:2.1. „Problema. Teisės aktuose įtvirtinta pernelyg abstrakti viešojo intereso sąvoka. Institucijoms, kurioms įstatymais yra suteikti įgaliojimai ginti viešąjį interesą, ne visais atvejais yra aišku, kas laikoma viešuoju interesu. Tai savo ruožtu lemia tai, kad institucijos, turinčios teisę ginti viešąjį interesą, arba jo negina, kadangi negali identifikuoti viešojo intereso pažeidimų, arba, atvirkščiai, netinkamai identifikuoja viešojo intereso pažeidimą ir kreipiasi į prokuratūrą / teismą dėl viešojo intereso gynimo, kai viešojo intereso pažeidimo nėra.“2.2. „Išvada. Darbo grupė, išanalizavusi esamą teisinį reguliavimą bei teismų praktiką, padarė išvadą, kad nustatyti bendrą viešojo intereso kriterijų sąrašą netikslinga ir vargu, ar įmanoma, todėl, siekiant nustatyti viešojo intereso pažeidimus, yra tikslingiau vadovautis suformuota teismų praktika. Be to, darbo grupės nuomone, net ir nustačius įstatymuose viešojo intereso kriterijus – bendrus kriterijus CPK, ABTĮ, Prokuratūros įstatyme ar detalesnius kriterijus tam tikras veiklos sritis reglamentuojančiuose įstatymuose (pavyzdžiui, Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme, Statybos įstatyme, Miškų įstatyme, Žemės reformos įstatyme ir t. t.) – jie vis tiek negalėtų būti pakankamai tikslūs, o būtų vertinamojo pobūdžio, ir bet kuriuo atveju kiekvieną kartą kompetentingos institucijos turėtų vertinti, ar, jų manymu, egzistuoja viešojo intereso pažeidimas, be to, galutinai apie viešojo intereso buvimą ar nebuvimą spręstų teismas, nagrinėjantis civilinę bylą, t. y. teismas vertintų konkrečioje byloje esančias faktines aplinkybes ir sąlygas.“3. Vyriausybės 2015-03-13 pasitarimo protokole Nr. 11 nurodyta: „Atsižvelgti į Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko 2014 m. birželio 27 d. potvarkiu Nr. 124 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudarytos darbo grupės viešojo intereso gynimo teisiniam reguliavimui tobulinti pasiūlymus.“4. Teisės institutas 2016 m. pradžioje paskelbė (http://teise.org/lt/lti-veikla/publikacijos/page/2/) atliktą tyrimą „Viešojo intereso atpažinimo problema Lietuvos teisėje: kriterijai ir prioritetai“. Jį atliekant buvo apibendrinta ir išanalizuota teismų praktika dėl viešojo intereso kriterijų tam tikrose viešojo intereso gynimo srityse.5. Vyriausybės kanceliarija 2016-02-25 raštu Nr. S-53-603 ministerijoms ir kitoms valstybės institucijoms, kurioms įstatymais suteikti įgaliojimai ginti viešąjį interesą teisme, nurodė:„Įgyvendindami Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės (toliau – Valstybės kontrolė) 2014 m. gegužės 23 d. valstybinio audito ataskaitoje Nr. VA-P-40-1-6 „Viešojo intereso gynimo organizavimas“ Vyriausybei pateiktą rekomendaciją ir atsižvelgdami į Valstybės kontrolės 2016 m. vasario 17 d. rašte Nr. S-(40-3343)-375 „Dėl rekomendacijos įgyvendinimo“ pateiktą siūlymą supažindinti valstybės institucijas su Lietuvos teisės instituto išleista monografija „Viešojo intereso atpažinimo problema Lietuvos teisėje: kriterijai ir prioritetai“, kurioje publikuojamas tyrimas, atskleidžiantis, kaip viešasis interesas suprantamas teisės doktrinoje ir teismų sprendimuose, taip pat kam teikiama pirmenybė, kai susiduria viešieji ir privatūs interesai, informuojame, kad su monografija galima susipažinti tinklalapyje adresu http://www.teise.org/Mokslo_darbai.html, taip pat siūlytina ministerijoms su minėta monografija supažindinti atitinkamas įstaigas prie ministerijų, kurioms įstatymai suteikia teisę kreiptis į teismus dėl viešojo intereso gynimo, prireikus – kitas institucijas.“6. Taigi Valstybės kontrolės rekomendacija buvo įgyvendinta kitomis priemonėmis, t. y. ne teisės aktuose nustatant, kas sudaro viešąjį interesą valstybės institucijų, kurioms įstatymais suteikta teisė kreiptis į teismą dėl viešojo intereso gynimo, kompetencijai priskirtose veiklos srityse, o valstybės institucijoms išplatinant Teisės instituto atliktą tyrimą, kuriame apibendrinta ir išanalizuota teismų praktika dėl viešojo intereso kriterijų tam tikrose srityse.
Rekomenduojame paskirti už sutarčių registraciją ir kontrolę atsakingą asmenį.
Už sutarčių registraciją paskirtas atsakingas asmuo – rektoriaus referentė.
Siekiant trumpinti teismo ekspertizių atlikimo terminus:- pakeisti ekspertizių paskyrimo teritoriniams skyriams sistemą pavedant tai daryti tarnybai;- periodiškai analizuoti teismo ekspertų dalyvavimo teismo posėdžiuose rezultatyvumą ir analizės rezultatus pristatyti Teisėjų tarybai;- periodiškai vykdyti ekspertinių tyrimų užsakovų ekspertinių užduočių formulavimo analizę ir jos pagrindu ekspertinių tyrimų užsakovams inicijuoti ekspertinių užduočių formulavimo mokymus ir teikti rekomendacijas.
Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba prie Sveikatos apsaugos ministerijos
Siekiant užtikrinti, kad asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros specialistai būtų tinkamai pasirengę galimų ekstremaliųjų situacijų valdymui, kuriamoje bendroje sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformoje įdiegti priemonę, leisiančią identifikuoti sveikatos priežiūros specialistus, turinčius kompetencijų teikti sveikatos priežiūros paslaugas ekstremaliųjų situacijų metu, jų tobulinimosi poreikius ir pritraukti į organizuojamus mokymus.
Siekiant užtikrinti saugomų valstybės rezervo medicinos atsargų tinkamą kokybę, patikslinti ir patvirtinti medicinos atsargų prietaisų ir įrangos, kuriems privalomi darbinės būklės periodiniai tikrinimai, sąrašus ir užtikrinti šių tikrinimų atlikimą.
Siekiant teisingos VSDF įsipareigojimų ir su jais susijusių sąnaudų apskaitos, įsivertinti įsipareigojimų, kylančių išmokų gavėjų mirties atveju paveldėtojams (iki sprendimo paveldėtojui skirti išmoką priėmimo), pripažinimo kriterijų atitiktį VSAFAS ir pagal vertinimo rezultatus patikslinti ar papildyti VSDF apskaitos politiką.
Fondo valdyba 2023-05-10 informavo, kad Išmokų gavėjų mirties atveju neišmokėtų išmokų įsipareigojimų paveldėtojams apskaitos trūkumai sprendžiami sistemiškai su rekomendacija "Siekiant teisingos VSDF įsipareigojimų ir su jais susijusių sąnaudų apskaitos, Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus arba parinkti kitas priemones, užtikrinančias laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl pensinių ir nepensinių išmokų skyrimo perkėlimą ar registravimą Finansų valdymo sistemoje", rekomendaciją numatoma įgyvendinti iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui.
Siekiant turėti teisingus ir patikimus Finansų ministerijos biudžeto vykdymo ir finansinius duomenis, rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės procedūras, užtikrinančias išlaidų ir sąnaudų grupavimą ir užregistravimą laiku pagal teisės aktų reikalavimus.
NBFC direktorius 2025 m. gruodžio 16 d. įsakymu Nr. V-429 patvirtintas finansinės apskaitos periodo uždarymo proceso aprašymas. Proceso tikslas - apibrėžti pirminių finansinės apskaitos dokumentų ir finansinio turto apskaitos dokumentų registravimo tvarką, siekiant laiku uždaryti ataskaitinio mėnesio finansinės apskaitos periodą. Tvarkoje apibrėžti terminai, per kuriuos dokumentai turi būti pateikti apskaitai, numatyta per ataskaitinį laikotarpį užregistruotų ūkinių operacijų ir DK užregistruotų finansinių operacijų patikra.
Siekiant, kad kuo operatyviau į valstybės biudžetą pagal teismų sprendimus būtų išieškomos pinigų sumos, inicijuoti Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo pakeitimą, kad administraciniai teismai, kaip ir bendrosios kompetencijos teismai, vykdomuosius raštus Valstybinei mokesčių inspekcijai prie Finansų ministerijos išduotų be jos prašymo.
Lietuvos Respublikos Seimas 2016-06-02 priėmė naujos redakcijos Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymą. Šio įstatymo 99 str. 2 d. nustatyta: „Kai išieškomos pinigų sumos į valstybės biudžetą (...) teismas išduoda vykdomąjį raštą išieškotojui be jo prašymo“.
Siekiant užtikrinti administratorių teisę į teisingą darbo apmokėjimą ir sumažinti kylančius ginčus tarp kreditorių ir administratoriaus, kurie ilgina bankroto procesą, inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl pareigos teismui vertinti ir tvirtinti administravimo išlaidų sąmatą tuo atveju, kai kreditorių susirinkimas ir administratorius negali išspręsti ginčo dėl sąmatos dydžio nustatymo.
2015-10-15 priimtas Įmonių bankroto įstatymo Nr. IX-216 4,5,8,9,10,11,23,33 ir 36 str. pakeitimo įstatymas Nr. XII-1962, kurio 36 str. 4 d. įgyvendina rekomendaciją.
Siekiant užtikrinti, kad Oficialiosios statistikos programa būtų sudaroma taip, kad atitiktų valstybės poreikius ir įsipareigojimus Europos statistikos sistemai, rekomenduojame sukurti kontrolės procedūras, kurios užtikrintų, kad visi statistiniai tyrimai būtų pavesti Europos Sąjungos teisės aktais, Lietuvos Respublikos įstatymais ir Vyriausybės nutarimais.
Siekiant užtikrinti, kad Oficialiosios statistikos programa būtų sudaroma taip, kad atitiktų valstybės poreikius ir įsipareigojimus Europos statistikos sistemai, Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairėse (Valstybės duomenų agentūros 2023-02-28 generalinio direktoriaus įsakymas Nr. DĮ-54) nustatyti statistinių tyrimų įtraukimo į Oficialiosios statistikos programos I dalį kriterijai, užtikrinantys, kad visi statistiniai tyrimai būtų pavesti Europos Sąjungos teisės aktais, Lietuvos Respublikos įstatymais ir Vyriausybės nutarimais.
Siekiant užtikrinti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo paslaugų kokybę, numatyti, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimo paslaugas, įgyvendinant ES struktūrinių fondų projektus, teiktų tik akredituotos pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įstaigos.
Švietimo ir mokslo ministro 2017-08-25 įsakymu Nr. V-646 patvirtintas 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.2.1-ESFA-V-727 priemonės „Mokytojų ir kitų švietimo sistemos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimas“ projektų finansavimo sąlygų aprašas, kurio reikalavimuose numatyta projekto sutartyje nustatomas privalomas reikalavimas, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimo teikėjai, laimėję paslaugų teikimo konkursus, kvalifikacijos tobulinimo programas akredituos teisės aktų nustatyta tvarka.
Ištaisyti klaidas, susijusias su atostogų rezervo apskaita (koreguoti sąskaitų likučius: kitos sukauptos pajamos (buhalterinė sąskaita 228), finansavimo sumos iš valstybės biudžeto (buhalterinė sąskaita 424), ateinančių laikotarpių pajamos (buhalterinė sąskaita 694), sukauptos atostoginių sąnaudos (buhalterinė sąskaita 695).
Atliktas likučių koregavimas sąskaitų, susijusių su atostogų rezervo apskaita (buhalterinės sąskaitos 228, 424, 695).
Atlikti IS rizikos vertinimą ir, jei reikia, patvirtinti IS rizikų valdymo priemonių planą.
Atliktas Lietuvos edukologijos universiteto informacinės sistemos rizikos vertinimas. Rizikos veiksnių nenustatyta, todėl informacinės sistemos rizikos valdymo priemonių planas nebus rengiamas. Rektoriaus 2017-12-28 įsakymu Nr. 1-634 patvirtintoje Lietuvos edukologijos universiteto informacinės sistemos rizikos vertinimo ataskaitoje nustatytos prevencinės priemonės rizikos veiksmams išvengti.
Siekiant efektyviai, ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, sumažinti administracinę naštą, rekomenduojame nustatyti optimalų viešojo sektoriaus transporto ir kitų paslaugų įsigijimo ir lėšų naudojimo kontrolės mechanizmą, kad įstaigos galėtų siekti veiklos rezultatų.
Siekiant sudaryti sąlygas tiksliai, pagrįstai ir visiems valstybės biudžeto asignavimų valdytojams vienodai planuoti 3 biudžetinių metų asignavimus, sudarytos prielaidos valstybės biudžeto asignavimų poreikį planuoti atsižvelgiant į finansų ministro patvirtintas metodines gaires (Vyriausybės 2024-08-14 nutarimas Nr. 672, finansų ministro 2024-11-20 įsakymas Nr. 1K-369). Gairėse nustatyti 3 biudžetinių metų valstybės biudžeto asignavimų poreikio planavimo principai, procesas, būdai, metodai ir informacijos apie asignavimų poreikį pateikimo tvarka.Siekiant nustatyti ministerijų ir ministrų valdymo sričių įstaigų naudojamų valstybės biudžeto asignavimų, skirtų tęstinei veiklai finansuoti, efektyvumą, atliekama viešųjų išlaidų peržiūra. Išlaidų peržiūros metu remiantis patirtų išlaidų analize priimami sprendimai dėl vykdomų tęstinės veiklos priemonių įgyvendinimo ir (arba) finansavimo pakeitimų (Strateginio valdymo metodika, patvirtinta Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292, Viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, patvirtintos finansų ministro 2021-06-28 įsakymu Nr. 1K-227).Įsigaliojus naujiems valstybės biudžeto planavimo principams, buvo suteikta daugiau diskrecijos laisvės asignavimų valdytojams patiems pasirinkti priemones ir būdus rezultatams pasiekti, todėl valstybės biudžeto lėšų planavimo reguliavimas automobiliams išlaikyti Vyriausybės 1998-11-17 nutarimu Nr. 1341 „Dėl tarnybinių lengvųjų automobilių biudžetinėse įstaigose“ tapo netikslingas ir pripažintas netekusiu galios (2024-08-28 Nr. 712). Siekiant užtikrinti valstybės biudžeto lėšų tarnybiniam transportui naudojimo racionalumą, Vyriausybės 2024-08-28 nutarimu Nr. 711 patvirtintos naujos redakcijos Pavyzdinės tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo biudžetinėse įstaigose taisyklės (2009-05-27 Nr. 543), kurios nustato tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo, saugojimo, žymėjimo, techninės priežiūros, remonto, naudojimo kontrolės, ridos, degalų ir (ar) elektros ar kitos energijos apskaitos, netarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo tarnybos reikmėms bei darbo pareigoms tvarką ir biudžetinių įstaigų darbuotojų atsakomybę už taisyklių pažeidimą.
Siekiant užtikrinti optimalius žmogiškuosius išteklius teismo psichiatrijos ir psichologijos ekspertinių tyrimų vykdymui, atlikti žmogiškųjų išteklių poreikio analizę (teismo ekspertų, medicinos registratorių ir tarnybos administracijos darbuotojų) ir jos pagrindu priimti sprendimus dėl veiklos efektyvinimo.
Siekiant projektinio finansavimo skaidrumo, įvertinti Lietuvos kultūros tarybos vykdomos projektinės veiklos apimtis ir parinkti priemones, užtikrinančias projektų įgyvendinimo rezultatų viešinimą. Atitinkamai patikslinti finansavimo tvarkų nuostatas.
Kultūros ministro 2021-12-29 įsakymu Nr. ĮV-1487 (2022-05-26 įsakymo Nr. ĮV-496 nauja redakcija) patvirtintų Lietuvos kultūros tarybos (LKT) administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairių 3.25 p. apibrėžta viešinimo sąvoka – „visuomenės ar jos dalies informavimas apie projektą, jo tikslus, naudą, planuojamus ir (ar) pasiektus rezultatus, planuojamus sukurti ir (ar) sukurtus produktus, paslaugas“. Gairių 51 p. nurodyta, kad informacija apie Tarybos narių susirinkimo priimtus sprendimus skirti finansavimą projektams bei projektų vertinimo rezultatai (skirti balai, apvalinami iki šimtosios balo dalies) skelbiami Tarybos interneto svetainėje www.ltkt.lt ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo sprendimų priėmimo dienos, nurodant pareiškėjų pavadinimus, projektų pavadinimus (jei privaloma nurodyti), Tarybos patvirtintus bendrus balus ir skirtas lėšų sumas. Projekto įgyvendinimo rezultatų ataskaitoje (LKT pirmininko 2022-08-12 įsakymas Nr. KMPF-69(1.15E)) numatytas projekto vykdytojo sutikimas, kad taryba šioje ataskaitoje pateiktą informaciją ir duomenis gali be jokių apribojimų naudoti savo nuožiūra viešinimo tikslais. Informacija apie projektus skelbiama LKT interneto svetainėje www.ltkt.lt skiltyje „Atviri duomenys“. 2023 m. įvertinta LKT svetainė, kurioje teikiama finansuotų projektų informacija. Atlikus auditą, priimtas sprendimas atnaujinti svetainę, jos dizainą ir atitinkamai funkcionalumus. 2024 m. II ketv. sukurtas ir perduotas programuoti svetainės UX dizainas, atskirai sumodeliuotas modulis finansuotų projektų ataskaitų skelbimui. Kultūros ir meno projektų ir procesų stebėsenos ir analizės modeliavimo informacinės sistemos apimtyje iki 2025 m. II ketv. planuojama įdiegti Ataskaitų rodiklių viešinimo funkcionalumą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, apskaitant, nurašant ilgalaikį turtą ir atsargas, išmokant išeitines išmokas, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Pateiktas 2017 m. Vilniaus pataisos namų inventorizacijos komisijos protokolas su inventorizacijos rezultatų svarstymais ir pasiūlymais. Netinkamus naudoti, sugadintus ar sugedusį turtą nurašyti, o atsargas, įsigytas anksčiau negu 1 m., pavesta Ūkio skyriui spręsti dėl tolesnio naudojimo iki 2018-09-30.
Užtikrinti, kad veiklos ataskaitose būtų pateikiama Strateginio planavimo metodikoje nurodyta informacija.
Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis. Atsižvelgdami į tai, kad vykdant strateginio valdymo reformą reikšmingai pakeista visa strateginio valdymo sistema, Strateginio valdymo įstatymą įgyvendinantys teisės aktai nuolat keičiami ir tobulinami, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Atlikti ankstesnių metų esminės klaidos taisymą ir pateikti 2016 m. finansinėse ataskaitose (dėl neužregistruotų finansavimo pajamų -1839,8 tūkst. eurų).
Esminė klaida dėl 2015 m. nepripažintų finansavimo pajamų, ištaisyta pagal buhalterinę pažymą ir ši klaida pateikta su 2016 m. finansinių ataskaitų rinkiniu.
Nustatyti vidinę IT kreipinių ir incidentų valdymo tvarką, apimančią klasifikavimo schemas, prioritetų nustatymo kriterijus ir valdymo procedūras, bei užtikrinti, kad IT pagalbos sistemoje taikomi prioritetai atitiktų nustatytus kriterijus ir būtų naudojami sprendžiant incidentus atsižvelgiant į jų poveikį ir skubumą.
Nacionalinė žemės tarnyba prie Aplinkos ministerijos
Siekiant tinkamai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vaikų sveikatos stiprinimo srityje ir užtikrinti investicijų į šią sritį naudą, ateityje sumažinus sergamumą ir padidinus dirbančių sveikų asmenų sukuriamą pridėtinę vertę, koordinuoti kitų ministerijų vykdomas priemones renkant informaciją, analizuojant ir teikiant siūlymus.
Sveikatos apsaugos ministerija 2019–2022 m. rinko informaciją iš 14 institucijų (ministerijų, Vyriausybės įstaigų, ministerijoms pavaldžių įstaigų) apie vykdytą vaikų sveikatos stiprinimo veiklą ir taikytas priemones, organizavo tarpinstitucinius pasitarimus. 2023-12-05 įvyko Valstybinės sveikatos reikalų komisijos prie Vyriausybės posėdis. Aptarti vaikų nutukimo, šaukiamojo amžiaus jaunuolių tinkamumo karo tarnybai pagal sveikatos būklę, moksleivių fizinio aktyvumo skatinimo, ekologiškų ir nacionalinės maisto kokybės sistemos produktų vartojimo skatinimo vaikų ugdymo įstaigose klausimai. Nutarta detalizuoti veiksmus šiems institucijų pateiktiems siūlymams įgyvendinti: švietimo sektoriui ir savivaldos institucijoms vietinėje aplinkoje aktyviau burti partnerius ir juos skatinti įsitraukti į mokyklų bendruomenių sveikatinimo procesus, parengti projekto „Dviračiu į mokyklą“ programą, kurią galėtų įgyvendinti savivaldybių administracijos, stiprinti vaikų ir jaunuolių pilietiškumą, švietimą sveikos gyvensenos, psichikos sveikatos klausimais, skatinti fizinį aktyvumą ir tobulinti informacines sistemas, kad būtų prieinamesni duomenys apie asmenų sveikatos būklę, įvertinti galimybes maistą vaikams gaminti iš kokybiškesnių žaliavų ir pateikti veiksmų planą, kaip tai įgyvendinti.
Siekiant, kad rangovai reikiamu laiku galėtų atlikti projektinius jūros dugno tyrimus, patikslinti su jais sudarytas sutartis ir nustatyti realius darbų atlikimo terminus.
Siekiant, kad rangovai reikiamu laiku galėtų atlikti projektinius jūros dugno tyrimus, UAB „Offshore wind farm 1“ 2026 m. sausio 23 d. ir 26 d. sudarė patikslintas sutartis, kuriose numatyti darbų atlikimo terminai (sutartys: Nr. LTOF_2026_0049 su geotechninių tyrimų rangovu ir Nr. LTOF_2026_0050 su geofizinių tyrimų rangovu dėl jūros dugno tyrimų).
Atnaujinti N.SIS, N.VIS, SVIS nuostatus. Reorganizavus VRIS parengti ir patvirtinti valstybės informacinės sistemos, Vidaus reikalų integracinės platformos, nuostatus.
Atnaujinti SVIS, N.VIS ir N.SIS nuostatai. Taip pat parengtas VRIP nuostatų projektas.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant efektyviai ir rezultatyviai įgyvendinti konsolidavimo procesą ir pasiekti jo tikslus, kasmet vertinti konsolidavimo proceso naudą ir tikslų pasiekimą, priimti sprendimus dėl realiai veikiančio finansavimo modelio, kuris leistų teikti visas į IT paslaugų katalogą įtrauktas paslaugas, sukūrimo, skatinti paslaugų gavėjus naudotis centralizuotai teikiamomis paslaugomis.
Siekiant, kad viešųjų įstaigų, kurių valdyme dalyvauja valstybė ar savivaldybės, valdysena atitiktų gerojo valdymo principus ir būtų orientuota į efektyvią ir skaidrią jų veiklą, inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl gerosios valdysenos principų (tikslų iškėlimas, kolegialių organų sudarymas ir teikiamos paramos viešinimas) viešosiose įstaigose diegimo.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01), kuriuo įtvirtintas naujas viešosios valdysenos modelis. Numatoma, kad viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, veikla taps skaidresnė ir labiau orientuota į tikslus.
(V) EX.50 Rodiklių aprašuose neteisingai nurodyti pirminiai šaltiniaiRekomenduojame patikslinti stebėsenos rodiklių P.S.381 ir P.N.728 aprašus, užtikrinant, kad stebėsenos rodiklio pasiekimas būtų grindžiamas ir pirminiais dokumentais.
Siekiant užtikrinti teisingą ir teisėtą Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos asignavimų naudojimą, rekomenduojame patikrinti visų Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos darbuotojų 2023 m. darbo užmokesčio priskaitymų ir išmokėjimų teisingumą ir ištaisyti klaidas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos darbuotojų 2023 m. darbo užmokesčio priskaitymų ir išmokėjimų teisingumas buvo patikrintas, apie rastas klaidas informuota ministerija, kad priimtų sprendimus dėl klaidų ištaisymo.
Siekiant aiškesnės atsakomybės ir efektyvios pirmojo jūrinio vėjo elektrinių parko „Curonian Nord“ projekto priežiūros, perduoti sukurtą turtą, darbus ir įsipareigojimus projekto bendrovei UAB „Offshore wind farm 1“ ir užtikrinti, kad ji įgyvendintų projektą.
Visas pirmojo jūrinio vėjo elektrinių parko „Curonian Nord" sukurtas turtas, darbai ir įsipareigojimai perduoti projekto bendrovei UAB „Offshore wind farm 1". Tai įgyvendinta 2025-11-05 sudaryta teisių ir pareigų perleidimo sutartimi Nr. REH_2025_2176 tarp UAB „Ignitis renewables“ ir UAB „Offshore wind farm 1“, informavus kontrahentus arba sudarius novacijos sutartis.
(V) EX.52 PFSA nuostatos sąlygoja išlaidų, kurios nebūtinos projektams įgyvendinti, finansavimąRekomenduojame patikslinti PFSA nuostatas, užtikrinant, kad numa-tomos tinkamomis finansuoti išlaidos būtų tiesiogiai susijusios su priemo-nės veiklomis ir būtinos projektų veikloms įgyvendinti.
ŠMM, atlikusi rekomendacijoje numatytus veiksmus, rekomendaciją įgyvendino.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Kauno miesto savivaldybė).
Kauno miesto savivaldybės administracija
2025 m. pakeistas ir išdėstytas nauja redakcija Kauno miesto savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašas.
Įvertinti, kokios sumos nesurenkamos į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą tais atvejais, kai juridiniams asmenims, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui padariusiems žalą, yra pratęsiamas jos grąžinimo terminas, ir svarstyti galimybę sudarant žalų atlyginimo dalimis sutartis numatyti palūkanas, kurios bent iš dalies kompensuotų lėšų nuvertėjimo ir žalų administravimo sąnaudas.
Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos
Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos Teisės skyriaus 2017 m. kovo 31 d. parengta išvada Nr. 7K-451 „Išvada dėl Valstybės kontrolės 2015 metų valstybinio audito ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plano 8 priemonės įgyvendinimo“ dėl žalos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui išieškojimo iš fizinių asmenų už apdraustojo sveikatai padarytą žalą. Išvadoje konstatuojama, jog siekiant, kad būtų užtikrintas greitas žalos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui iš kaltų asmenų susigrąžinimo procesas siūlytina neskaičiuoti palūkanų, kadangi gautinos pajamos nekompensuotų lėšų nuvertėjimo ir nesumažintų žalų administravimo išlaidų, bet jas padidintų. Taip pat siūlyta savanoriško žalos atlyginimo sutarčių sudarymą su fiziniais asmenimis reglamentuoti Lietuvos respublikos sveikatos draudimo įstatyme ir tuo tikslu parengti įstatymo projektą, bei tobulinti žalos atlyginimo tvarkos aprašą.
Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija
Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą, numatyti priemones, kurios stiprintų projektų įgyvendinimo ir stebėsenos kontrolę bei užtikrintų projektų įgyvendinimą laiku ir įgyvendintų projektų naudos vertinimą.
Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą:- sudarytas ir generalinio direktoriaus patvirtintas Projektų portfelio komitetas (2020-03-12 įsakymas Nr. VE-195 (1.3 E)) ir jo darbo reglamentas (2021-11-09 įsakymas Nr. VE-771 (1.3 E));- parengta ir patvirtinta projektų valdymo metodika (2022-03-30 įsakymas Nr. VE-232(1.3 E));- 2022 m. kovo mėn. atnaujintas projektų valdymo įrankis „Jira BigPicture“;- parengti, patvirtinti ir „Promapp“ sistemoje dokumentuoti projektų valdymo procesai.- Pasiektas rekomendacijos pokyčio rodiklis: 2022 m. projektų valdymo metodikos reikalavimus atitinkančių projektų kiekis - 34 vnt.iš vykdomų 42 projektų.
Siekiant išvengti ligų ir kenkėjų masinio išplitimo židinių susidarymo, esant didelio masto pažeidimams miškuose, nustatyti pažeidimų priežastis, įvertinti masinio išplitimo židinių susidarymo riziką, rekomenduoti tinkamiausias priemones ir stebėti taikytų priemonių efektyvumą.
Siekiant sudaryti sąlygas politikos formuotojui priimti pagrįstus sprendimus dėl mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo, naudojimo, atsiskaitymo, rekomenduojame kasmet rengti mokymo lėšų panaudojimo analizę su apibendrinančiomis išvadomis.
Mokymo lėšų panaudojimo analizė su apibendrinančiomis išvadomis yra parengta 2025-04-25 ir paskelbta ŠMSM interneto svetainėje:https://smsm.lrv.lt/public/canonical/1750221752/6794/ML%20panaudojimo%20ataskaita%202024%20m._VIE%C5%A0INIMUI.xlsx
Siekiant užtikrinti lėšų paskirstymo skaidrumą, jų perskirstymo mokyklose tarp ugdymo reikmių ir panaudojimo pagrįstumą, rekomenduojame parengti savivaldybėms metodines rekomendacijas dėl šių kriterijų nusistatymo ir teikti joms konsultacijas, kurios paskatintų savivaldybes šiuos kriterijus nusistatyti.
Siekiant užtikrinti atsinaujinančių energetikos išteklių plėtrą, suderinti skirtinguose dokumentuose numatytus atsinaujinančių energetikos išteklių plėtros tikslus, pasirinkti ir patvirtinti priemones šiems tikslams pasiekti.
Siekiant, kad daugėtų liekančių tarnyboje karininkų ir puskarininkių skaičius, numatyti ir taikyti papildomas karių išlaikymo priemones, skirtas tikslinei jų grupei.
Siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir mažinti įmonių bankrotų pavėluoto inicijavimo riziką: numatyti priemones, užtikrinančias, kad bankrotai būtų inicijuojami laiku.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 2, 4–9, 14–16 str. įtvirtintos nuostatos, siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir mažinti įmonių bankrotų pavėluoto inicijavimo riziką. Įstatymo 2 str. 7 d. nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas – juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Juridiniam asmeniui tapus nemokiam, įstatymo 6 str. numato prievolę juridinio asmens vadovui atlikti šiuos veiksmus: 1) nedelsiant informuoti juridinio asmens dalyvius apie juridinio asmens nemokumą ir siūlyti spręsti juridinio asmens mokumo atkūrimo klausimą; 2) nedelsiant inicijuoti nemokumo procesą; 3) ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo dienos, kai tapo žinoma ar turėjo būti žinoma, kad susitarimas dėl pagalbos finansiniams sunkumams įveikti yra nevykdomas arba netinkamai vykdomas, inicijuoti nemokumo procesą. Vadovaujantis įstatymo 43, 44 ir 64 str. bus galima reikalauti juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais.
Nustatyti kieno pareiga kelti reikalavimą taikyti atsakomybę už pavėluotą bankroto inicijavimą.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtinto įpareigojimo privalomai (tik suteikta teisė) teismui, kreditoriams ar nemokumo administratoriams įvertinti ar įmonės, kuriai keliama nemokumo byla, vadovas, įmonei tapus nemokia, nepažeidė termino, per kurį turėjo kreiptis dėl nemokumo bylos iškėlimo (įstatymo 13 str. nustatyta, kad teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu. Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais.
Siekiant užtikrinti administratorių teisę į teisingą darbo apmokėjimą ir sumažinti kylančius ginčus tarp kreditorių ir administratoriaus, kurie ilgina bankroto procesą, inicijuoti teisės aktų pakeitimus:nustatyti administratoriaus atlyginimo ir kitų administravimo išlaidų apmokėjimo tvarką ir administratoriaus atlyginimo rekomendacinius dydžius.
2015-10-15 priimtas Įmonių bankroto įstatymo Nr. IX-216 4,5,8,9,10,11,23,33 ir 36 str. pakeitimo įstatymas Nr. XII-1962, kurio 36 str. 2 d. įgyvendina rekomendaciją.
Siekiant didinti energetinį saugumą, užtikrinti visapusišką Lietuvos elektros energetikos sistemos integraciją su kontinentinės Europos tinklais, įgyvendinant visus sinchronizacijos veiksmų ir priemonių plane numatytus veiksmus.
Skuodo rajono savivaldybės administracija
Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, apskaitoje nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta 100 proc. rodiklio „Į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybių nuosavybėn, bet dar neperduotas“ reikšmė.
Siekiant sudaryti sąlygas tinkamai valdyti projektų rizikas – užtikrinti infrastruktūros kūrimą laiku, periodišką turto būklės vertinimą ir kokybiškų paslaugų teikimą, parengti pavyzdinį viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų valdymo vadovą: jame nurodyti ką, kada ir kaip turi atlikti projekto vadovas.
Viešoji įstaiga Centrinė projektų valdymo agentūra
2024 m. gruodžio mėn. patvirtintos pavyzdinės viešojo ir privataus sektorių partnerystės sutarčių valdymo ir priežiūros taisyklės, kuriose nurodyta kokias funkcijas ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas.
(V) EX.54 Neaiškus priemonės prioritetinio atrankos kriterijaus aprašymasRekomenduojame patikslinti PFSA 2 priede nurodytą prioritetinio projektų atrankos kriterijaus „Pareiškėjo privačių investicijų į netechnologines ekoinovacijas ir prašomos projekto finansavimo sumos santykis“ aprašymą, nustatant, kad į privačias investicijas negali būti įskaičiuojamas susigrąžintinas PVM.
Siekiant sparčiau įvykdyti elektros energijos perdavimo infrastruktūros projektus, tobulinti projektų įgyvendinimo rizikų valdymo procesą taip, kad šie projektai būtų įgyvendinami suplanuotais terminais.
Siekiant patikimesnio elektros energijos skirstymo, operatyviau atnaujinti pagrindinius elektros energijos skirstymo infrastruktūros tinklo elementus.
Siekiant užtikrinti tinkamą viešųjų pirkimų specialistų rengimo, kvalifikacijos kėlimo ir palaikymo sistemą, sukurti ilgalaikį viešųjų pirkimų specializacijos planą, kuris nustatytų ir apibrėžtų, kokius pagrindinius įgūdžius ir kompetenciją turi būti įgijęs bet kuris viešųjų pirkimų specialistas, mokymų programas, karjeros ir motyvavimo sistemas.
Vyriausybė 2019-03-27 pasitarime pritarė Ekonomikos ir inovacijų ministerijos parengtam Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo plano projektui, kurio įgyvendinimo kuravimą pavedė minėtai ministerijai. Plane buvo numatyta sukurti viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistemą, mokymų programas, parengti naudingas metodologines priemones, ieškoti sprendimų, kaip motyvuoti perkančiąsias organizacijas ir viešųjų pirkimų specialistus pirkimus atlikti efektyviau. Vyriausybė 2019-12-04 pasitarime patikslino planą: atsisakyta įgyvendinti priemones, susijusias su viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistema. Pažymėtina, kad plano priemonės nebuvo susietos su karjeros sistemos sukūrimo sukūrimu, tačiau pirkimų specialistų karjeros sistemos pagrindai įtvirtinti Viešųjų pirkimų įstatymo pataisomis numatančiomis, kad nuo 2023-01-01 įsigalioja pirkimų specialistų atestavimo sistema (viešojo pirkimo komisijoje turės būti bent vienas asmuo, turintis pirkimo specialisto pažymėjimą, Viešųjų pirkimų tarnyba įgaliota vykdyti pirkimų vykdytojų žinių patikrinimą ir pažymėjimų išdavimą).
Orientuojantis į didesnį asmenų su negalia užimtumą ir mažinant įsidarbinimo kliūtis dėl negalios, numatyti darbdaviams priemones (keisti darbdavių nuostatas dėl asmenų su negalia gebėjimų dirbti, viešinti vykdomas priemones ir gerą įdarbinimo praktiką; nustatyti neįdarbinimo pagal siūlomas darbo vietas priežastis, parengti rekomendacijas dėl socialinių įgūdžių lavinimo, socialinės integracijos priemonių planavimo ir įgyvendinimo socialinėse įmonėse bei jas skleisti).
Užimtumo tarnyba prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Įgyvendinant rekomendaciją, Užimtumo tarnyba vykdė priemones didinant asmenų su negalia užimtumą ir mažinant įsidarbinimo kliūtis. Patvirtintas priemonių planas su darbdaviais (2021-09-30). Siekiant didesnio asmenų su negalia užimtumo didinimo, plane numatytas darbdavių informavimas ir konsultavimas dėl darbo rinkos paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių teikimo, gerosios praktikos ir sėkmės istorijų sklaida, aktyvus bendradarbiavimas su socialiniais partneriais dėl kokybiško atvejo vadybos principo taikymo, informacijos viešinimas, valstybės pagalbos socialinėms įmonėms gerinimas. Nuo 2023 m. sausio 1 d. panaikinus socialinių įmonių statusą, darbo su darbdaviais priemonių planas 2023 metams buvo patikslintas. Nebelikus socialinių įmonių, tikslinėms grupėms priklausantys asmenys (3977 asmenys) pasiliko toliau dirbti buvusiose socialinėse įmonėse. 2023 m. Užimtumo tarnyba ypatingą dėmesį skyrė buvusių socialinių įmonių darbuotojams, užtikrinant jų užimtumą, t.y. kiekvieną mėnesį mokėjo subsidijas darbo užmokesčiui bei darbo asistento subsidijas, vertino buvusių socialinių įmonių darbuotojų, atleistų iš darbo ir pakartotinai įdarbintų, situaciją, atliko atleidimo priežasčių analizę, galimai pasitaikančių piktnaudžiavimo valstybės parama atvejų analizę. 2023 m. pabaigoje, atsižvelgiant į Asmens su negalia teisių apsaugos pagrindų įstatymo reikalavimą nuo 2024 m. sausio 1 d. viešojo sektoriaus įstaigoms turėti tam tikrą dirbančių asmenų su negalia skaičių, suintensyvėjo darbas įvertinant visas Užimtumo tarnybos galimybes padėti viešajam sektoriui bei asmenims su negalia įgyvendinti įstatymo nuostatas. Įgyvendinus rekomendaciją pasiektas pokyčio rodiklis- per metus įdarbintų asmenų su negalia dalis, palyginus su tais metais registruotų asmenų su negalia skaičiumi 2023 m. siekia 33,4 proc.
Įstaigų veiklos metinį vertinimą praplėsti brangių medicinos prietaisų efektyvaus naudojimo rodikliais.
Gydymo įstaigų veiklos metinis vertinimas praplėstas įtraukus veiklos rezultatų vertinimo rodiklį, vertinantį magnetinio rezonanso tomografo panaudojimo efektyvumą (sveikatos apsaugos ministro 2019-06-20 įsakymu Nr. V-731 ).Sveikatos apsaugos ministras 2022-10-18 įsakymu Nr. V-1576 patvirtino „Kompleksinių priemonių, skatinančių įstaigas efektyviau naudoti brangias medicinos priemones, plano formą“. Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai pavesta rinkti ir analizuoti prietaisų mažo naudojimo intensyvumo priežastis ir kas metai teikti ministerijai rekomendacijas, pasiūlyta stebėti seniausių prietaisų naudojimą.
Siekiant patikimesnio elektros energijos skirstymo, mažinti ilgų elektros energijos skirstymo nutraukimų vidutinę trukmę ir dažnumą
Siekiant, kad mokytojams nebūtų nepagrįstai mažinamas atlyginimas ir visose mokyklose pareiginės algos koeficientas už veiklos sudėtingumą būtų didinamas visam darbo krūviui, rekomenduojame pateikti savivaldybėms ir mokykloms išaiškinimą / rekomendacijas dėl pareiginės algos koeficiento didinimo už veiklos sudėtingumą.
Ministerija 2024-08-20 raštu Nr. SR-2898 savivaldybių administracijų švietimo padalinių bei valstybinių mokyklų vadovams pateikė informaciją ir ministerijos nuomonę dėl teisės aktų nuostatų pasikeitimų, susijusių su mokytojų darbo krūvio sandaros ir pareiginės algos koeficientų didinimo dėl veiklos sudėtingumo.
Atlikti parengtų programų koregavimo darbus pagal naujai įteisintus profesinius standartus.
Profesinio mokymo įstatyme (2017-12-14 Nr. XIII-888 redakcija, įsigaliojusi 2019-01-01) numatyta, kad formaliojo profesinio mokymo programos turi atitikti profesinius standartus, jos turi būti suderintos su profesiniais standartais ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo profesinio standarto patvirtinimo ar pakeitimo dienos. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2018-11-22 įsakymu Nr. V-925 patvirtintas Profesinio mokymo programų rengimo ir registravimo tvarkos aprašas, kuriame reglamentuota profesinio mokymo programos (ar jos modulio) rengimo, atnaujinimo, vertinimo ir registravimo tvarka. Naujai įregistravus 21 profesinį standartą, pagal juose patvirtintus kvalifikacijos aprašus yra atnaujintos 34 modulinės profesinio mokymo programos, kurios buvo parengtos iki standartų įregistravimo, likusias 18 programų planuojama baigti atnaujinti per 2021 m. I pusmetį. Kadangi programų atnaujinimo tvarka reglamentuota ir pagal ją nuolat vyksta programų atnaujinimas naujai įregistravus standartus, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant surasti paveikiausią vaikų sveikatos stiprinimo ugdymo įstaigose būdą, kartu su Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinus, kokių programų trūksta pedagogų kvalifikacijai kelti vaikų sveikatos stiprinimo srityje, užtikrinti, kad būtų parengtos profesinių kompetencijų tobulinimo programos ir įvertinti, ar pedagogai kelia kvalifikaciją šioje srityje.
Patvirtinta Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų nauja redakcija (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymas Nr. V-1367, įsigaliojo nuo 2020-01-01). Nacionalinei švietimo agentūrai pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti prioritetų ir ministerijos inicijuotų programų įgyvendinimą. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje parengta nauja Gyvenimo įgūdžių bendroji programa, skirta 1–10 klasių mokiniams (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymo Nr. 1269 priedas Nr. 48), kuri pradėta vykdyti nuo 2023-09-01 (ministro 2022-09-30 įsakymas Nr. V-1541). Nuo 2023 m. spalio mėn. Vilniaus ir Vytauto Didžiojo universitetuose pedagogams pradėta įgyvendinti Nacionalinė kvalifikacijos tobulinimo programa Gyvenimo įgūdžių ugdymas. Nacionalinė švietimo agentūra vykdo šios programos įgyvendinimo stebėseną. Iki 2024 m. II ketvirčio Vilniaus Universitete programą baigė 90 asmenų, Vytauto Didžiojo Universitete - 196 asmenys. Iki 2026 m. II ketvirčio šias programas Vilniaus Universitete baigs - 62 asmenys, o Vytauto Didžiojo Universitete - 122 asmenys (iš viso nuo 2023 iki 2026 m. šias programas baigs 660 asmenų).
Siekiant sistemingo nusikaltimų prevencijos vykdymo ir koordinavimo, būtina sukurti ir įgyvendinti nusikaltimų prevencijos organizavimo modelį, nustatyti koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę.
Laukiame priimtų sprendimų dėl nusikaltimų prevencijos organizavimo modelio sukūrimo ir įgyvendinimo.
Įvertinti Valstybinės ligonių kasos darbuotojų atsakomybės už neatliktų darbų priėmimą ir apmokėjimą klausimą.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2017 m. kovo 24 d. įsakymu Nr. 1K-70 „Dėl komisijos sudarymo“ sudaryta komisija, kuriai pavesta iki 2017 m. kovo 31 d. išnagrinėti Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos ir UAB „InnoForce“ 2014 m. rugsėjo 29 d. sudarytos sutarties Nr. 1SUT-448 vykdymą, nustatyti darbų atlikimo vėlavimo priežastis ir parengti siūlymus dėl darbuotojų atsakomybės nustatymo bei atsiskaitymo klausimų. Komisijos 2017 m. kovo 31 d. išvada Nr. 7K-452 „Išvada dėl valstybės kontrolės 2016 metų valstybinio audito ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plano 14 priemonės įgyvendinimo“. Joje nurodyta, kad visi darbai pagal sutartį priimti ir apmokėti nepažeidžiant sutarties, ne laiku suteikti darbai apmokėti juos baigus, pasirašius priėmimo-perdavimo aktą ir sąskaitą–faktūrą ir pritaikius sutartyje numatytus delspinigius.
Siekiant tinkamai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vaikų sveikatos stiprinimo srityje ir užtikrinti investicijų į šią sritį naudą, ateityje sumažinus sergamumą ir padidinus dirbančių sveikų asmenų sukuriamą pridėtinę vertę, įdiegti sveikatos srityje vykdomų vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumo vertinimo sistemą, siejant ją su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena.
Vykdant iš ES struktūrinių fondų lėšų finansuojamą IT projektą „Visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimas" įdiegta IT sprendimo priemonė valstybės deleguotų visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimo poreikiams gerinti. IT priemonė pritaikyta ir vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumui vertinti, siejant su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena. IS prieinama per Higienos instituto interneto svetainę https://svst.hi.lt.
Kasmet atlikti Vidaus reikalų ministerijos valdomų IS rizikos vertinimus.
Informatikos ir ryšių departamento paskirti saugos įgaliotiniai atliko visų priskirtų informacinių sistemų ir registrų rizikos vertinimą: VRIS, N.SIS, N.VIS, SVIS, ANR, ĮKNR, IBPS, PASIS, parengtos rizikos įvertinimo ataskaitos. Rekomendacijos būklė - įgyvendinta.
Siekiant patikimesnio elektros energijos skirstymo, tobulinti infrastruktūros projektų įgyvendinimo rizikų valdymo procesą taip, kad šie projektai būtų įgyvendinami suplanuotais terminais.
Nustatyti reikalavimus savivaldybių tvirtinamoms mokymo lėšų paskirstymo tvarkoms; tikslinti reikalavimus, nustatančius mokykloms pareigą skirti lėšas atitinkamoms reikmėms laikantis nustatytų dydžių (40 ir 80 proc.); sukonkretinti išlaidas, kurias leidžiama mokykloms apmokėti iš valstybės biudžeto skirtų dotacijų
Vyriausybės 2020-11-11 nutarimu Nr. 1264 pakeistas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-07-11 nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (pakeitimai įsigalioja nuo 2021-09-01). Panaikintas tvarkos aprašo 15 p. (Vyriausybės 2020-11-11 nutarimas Nr. 1264), kuriame buvo nustatytas reikalavimas mokykloms gautas lėšas paskirstyti atitinkamiems tikslams įgyvendinti (vadovėliams įsigyti, kvalifikacijai kelti ir t. t.) laikantis nustatytų procentų ribų (40 ar 80 proc.).Aprašo 13 p. papildytas nuostata, rekomenduojančia savivaldybių tvirtinamuose mokymo lėšų, skiriamų aprašo 12 p. nurodytoms ugdymo reikmėms tenkinti, paskirstymo tvarkų aprašuose nustatyti šių lėšų paskirstymo švietimo įstaigoms kriterijus, o aprašo 19 p. nurodytais atvejais – ir jų perskirstymo tarp švietimo įstaigų per mokslo metus terminus.Aprašo 14 p. papildytas nuostatomis, detaliau reglamentuojančiomis, kokioms reikmėms gali būti naudojamos mokymo lėšos: vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas, kurios naudojamos vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamu Bendrojo ugdymo dalykų vadovėlių ir mokymo priemonių atitikties teisės aktams įvertinimo ir aprūpinimo jais tvarkos aprašu; mokinių pažintinei veiklai ir profesiniam orientavimui, kurias rekomenduojama naudoti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamomis Mokinių pažintinei veiklai skirtų lėšų naudojimo metodinėmis rekomendacijomis; mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų kvalifikacijai tobulinti, kurios naudojamos kvalifikacijai tobulinti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamais Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatais, taip pat komandiruočių išlaidoms padengti, kai vykstama tobulinti kvalifikacijos.
Siekiant, kad sektoriniuose profesiniuose komitetuose aprobuoti profesiniai standartai būtų tinkami įregistruoti, profesinius standartus parengti pagal galiojančius teisės aktų reikalavimus.
Patvirtintas Profesinio mokymo įstatymo pakeitimas (įsigaliojantis 2019-01-01), kuriame numatyta, kad profesiniai standartai rengiami, atnaujinami ir tvirtinami Vyriausybės nustatyta tvarka, juos tvirtina švietimo ir mokslo ministro įgaliota institucija, suderinusi su sektoriniais profesiniais komitetais, standartai atnaujinami ne rečiau kaip kartą per penkerius metus. Vadovaujantis šiais pakeitimais 2019-04-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 428 patvirtintas Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo ir tvirtinimo tvarkos aprašas. Profesiniai standartai rengiami vadovaujantis galiojančiais teisės aktais ir derinami su sektoriniais profesiniais komitetais ir atitinkamomis ministerijomis pagal ministrams pavestas kuruoti sritis. Didžioji dalis standartų patvirtinti ir įregistruoti (21 iš 25), likusius planuojama patvirtinti per 2021 m.
Paskirti instituciją, kuri nuolat analizuotų universitetų finansinius rodiklius, ilgalaikio turto valdymo ir naudojimo rizikas, informuotų suinteresuotas šalis apie gautus rezultatus.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos nuostatų pakeitimais (patvirtinti Vyriausybės 2019-04-28 nutarimu Nr. 378) ministerija įpareigota analizuoti valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokymo įstaigų finansinius rodiklius, ilgalaikio valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo ir naudojimo rizikas. Siekiant geresnės analizės, ministerijoje nuo 2024-07-01 įkurtas Analitikos skyrius, kuris atliks surinktų duomenų modeliavimą ir / arba informacijos analizę bei teiks pasiūlymus dėl ministrui pavestų valdymo sričių stebėsenos rodiklių.
Siekiant sudaryti prielaidas ES išorės sienos Lietuvoje stebėjimui 24/7 režimu užtikrinti, rekomenduojame suplanuoti visus veiksmus ir reikiamą finansavimą Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos rezultato rodikliui „ES išorės sienos (Lietuvos Respublikos dalies), stebimos taikant modernias sienos stebėjimo technologijas, dalis, 100 proc.“ išlaikyti iki 2030 m.
Suplanuotas visų Lietuvoje esančių Europos Sąjungos išorės sienos stebėjimo sistemų atnaujinimas iki 2030 metų. 2023 metais sienos stebėjimo sistemos buvo įrengtos arba atnaujintos ne seniau kaip prieš septynerius metus. Tačiau, palyginus 2025 metų duomenis su 2023 metų duomenimis, nustatyta, kad ES išorės sienos Lietuvoje aprėptis moderniomis stebėjimo sistemomis sumažėjo nuo 100 procentų iki 82 procentų. 2025 m. 197,8 km ilgio ES išorės sienos ruožas stebimas neatnaujintomis stebėjimo sistemomis.Sienos stebėjimo sistemų atnaujinimo procesas vėluoja, todėl nepasiektas planuotas 100 procentų aprėpties rodiklis. Vidaus reikalų ministerijos duomenimis, pagrindinės atnaujinimo vėlavimo priežastys yra ribotos finansavimo galimybės ir ilgai trunkančios viešųjų pirkimų procedūros.
Inventorizuoti įsipareigojimus žemės pirkėjams ir tinkamai registruoti apskaitoje.
Nacionalinė žemės tarnyba vadovaujasi 2011-07-04 Finansų ministerijos pateiktu atsakymu, pagal kurį valstybės vienkartinės išmokos savo esme yra valstybės nuolaida nekilnojamam turtui įsigyti. Todėl minimi įsipareigojimai nebus inventorizuoti ir registruoti apskaitoje.
Numatyti priemones, užtikrinančias, kad naujame e. sveikatos sistemos plėtros etape, būtų nekartojamos ankstesnių vystymo etapų klaidos:nesuderintos strateginio planavimo dokumentuose pateiktos nuostatos, susijusios su e. sveikatos sistema;nesukurti pamatuojami kiekybiniai ir kokybiniai e. sveikatos sistemos programos rodikliai ir jų matavimo metodika;nesukurtas tvarus e. sveikatos sistemos valdymo modelis, apimantis IS poreikio nustatymo, kūrimo ir palaikymo etapus;neužtikrintas sukurtos sistemos viešinimas, jos naudojimo skatinimo/sankcijų mechanizmas, pakankamas ir tinkamas darbo vietų aprūpinimas IT priemonėmis;kuriami besidubliuojantys ir nepasiteisinę sprendimai.
Įgyvendinus rekomendaciją Valstybės pažangos strategijoje „Lietuva 2030“ ir kituose planavimo dokumentuose nustatytos suderintos e. sveikatos kryptys, patvirtinti e. sveikatos sistemos plėtros detalūs kiekybiniais ir kokybiniai vertinimo rodikliai; nustatytas e. sveikatos sistemos valdymo modelis, apimantis IS poreikio nustatymo, kūrimo ir palaikymo etapus, lėšų šaltinius; numatyti finansiniai mechanizmai užtikrinant darbo vietų gydymo įstaigose aprūpinimą IT priemonėmis, nustatytos priemonės skatinant gydymo įstaigas naudotis e. sveikatos IS. Patvirtintas Skaitmeninės sveikatos sistemos plėtros 2023–2027 m. veiksmų planas, kuriuo pakeista ir nauja redakcija išdėstyta Lietuvos e. sveikatos sistemos 2017–2025 metų plėtros programa.
Siekiant tobulinti karo prievolės administravimą, patvirtinti Rekomendacijas dėl privalomosios pradinės karo tarnybos ir tarnybos aktyviajame kariuomenės personalo rezerve atidėjimo, kai karo prievolininkui atliekant tarnybą gali būti padaryta neproporcingai didelė žala asmeniniams ar visuomeniniams interesams
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus ir nustatyti, per kiek laiko įmonės vadovas privalo inicijuoti bankroto procedūrą, kai tapo aišku arba turėjo tapti aišku, kad įmonė yra nemoki.
2015-10-15 priimtas Įmonių bankroto įstatymo Nr. IX-216 4, 5, 8, 9, 10, 11, 23, 33 ir 36 str. pakeitimo įstatymas Nr. XII-1962, kurio 8 str. nustato įmonės vadovo ar kitų asmenų pagal kompetenciją pareiškimo teismui dėl bankroto bylos iškėlimo sąlygas: 1. Jeigu įmonė negali ir (arba) negalės atsiskaityti su kreditoriumi (kreditoriais) ir šis (šie) nesikreipė į teismą dėl bankroto bylos iškėlimo, įmonės vadovas ar kiti asmenys pagal kompetenciją privalo pateikti pareiškimą teismui dėl bankroto bylos iškėlimo nedelsdami, bet ne vėliau kaip per 5 dienas po to, kai įmonė tapo nemoki ir įmonės dalyviai per minimalius įstatymuose arba įmonės steigimo dokumentuose nustatytus terminus dalyvių susirinkimui sušaukti, bet ne vėliau kaip per 40 dienų, nesiėmė priemonių įmonės mokumui atkurti. Kompetentingas valdymo organas apie tai, kad įmonė negali ir (arba) negalės atsiskaityti su kreditoriumi (kreditoriais), nedelsdamas privalo informuoti įmonės dalyvius arba per minimalius įstatymuose arba įmonės steigimo dokumentuose nustatytus terminus ir nustatyta tvarka sušaukti dalyvių susirinkimą.
Nustatyti pareigą įvertinti ar įmonės, kuriai keliama bankroto byla, vadovas, įmonei tapus nemokia, nepažeidė termino, per kurį turėjo kreiptis dėl bankroto bylos iškėlimo (taip pat ir tuo atveju, kai pareiškimą teismui teikia kreditoriai ir teismas nustato, kad įmonė yra nemoki).
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtinto įpareigojimo privalomai (tik suteikta teisė) teismui, kreditoriams ar nemokumo administratoriams įvertinti ar įmonės, kuriai keliama nemokumo byla, vadovas, įmonei tapus nemokia, nepažeidė termino, per kurį turėjo kreiptis dėl nemokumo bylos iškėlimo (įstatymo 13 str. nustatyta, kad teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu.Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais.
Siekiant užtikrinti administratorių tinkamą kvalifikaciją ir kompetenciją:keisti asmenų, siekiančių įgyti teisę teikti įmonių bankroto administravimo paslaugas, egzaminavimo tvarką, kuri sudarytų sąlygas išsamiai patikrinti žinias ir užtikrintų objektyvumo ir lygiateisiškumo principus.
Priimti Ūkio ministerijos 2015-07-02 įsakymai Nr.4-428 ir Nr.4-427, kuriais nustatoma, kad administratorių egzaminavimas vyks raštu sprendžiant kompiuterizuotą testą ir žodžiu atsakant į 5 komisijos narių klausimus. Patobulinta kvalifikacijos egzamino organizavimo ir vykdymo tvarka.
Siekiant valstybės mastu turėti palyginamus ir tikslius švietimo valdymo duomenis apie mokymo lėšų, ir skirtųjų mokytojų darbo užmokesčiui, paskirstymą ir panaudojimą, rekomenduojame užtikrinti informacijos pateikimą apie mokymo lėšų panaudojimą Švietimo valdymo informacinėje sistemoje ne tik savivaldybių, bet ir mokyklų lygiu.
Atsižvelgiant į tai, kad visų duomenų apie mokymo lėšų panaudojimą pildymas mokyklos lygiu ženkliai padidintų administracinę naštą, susijusią su duomenų teikimu, tikslinimu, apibendrinimu (našta padidėtų mokykloms, savivaldybėms, NŠA), ji būtų neproporcinga siekiamam tikslui (būtų prašoma daugiau informacijos, nei būtina lėšų panaudojimo priežiūros ir administravimo tikslais), taip pat į tai, kad tam nepritaria savivaldybės, apsispręsta mokyklų lygmenyje (detaliai pagal kiekvieną mokyklą) rinkti ne visus, bet tik tuos duomenis, kurie būtini įvertinti, ar mokykla atitinka bendruosius kriterijus bendrojo ugdymo programoms vykdyti, nustatytus Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo 43 straipsnio 8 dalies 1–6 ir 8 punktuose. Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 -06-29 nutarimu Nr. 768, 1 priede yra nustatytos šios bendrųjų kriterijų kiekybinės reikšmės, kurias turi tenkinti mokykla:1) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Lietuvos Respublikos Vyriausybės tvirtinamą Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašą (toliau – Aprašas) vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms (įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas) (1.1 p.);2) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 50 proc. lėšų, skirtų mokyklai pagal Aprašą skaitmeninio ugdymo plėtrai (švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatytus reikalavimus atitinkantiems skaitmeniniams mokymo(si) ištekliams, priemonėms ir informacinių ir komunikacinių technologijų įrangai įsigyti) licencijoms įsigyti (1.4 p.);3) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Aprašą informacinėms ir komunikacinėms technologijoms (IKT) diegti ir naudoti (internetui diegti ir naudoti, duomenų bazėms, elektroniniams dienynams tvarkyti, IKT aptarnaujantiems darbuotojams už darbą mokėti ir kitoms išlaidoms, susijusioms su IKT) (3.4 p.).4) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Aprašą mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų kvalifikacijai tobulinti, kurios naudojamos kvalifikacijai tobulinti, vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamais Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatais, taip pat komandiruočių išlaidoms padengti, kai vykstama tobulinti kvalifikacijos (4.3 p.).Duomenų apie mokymo lėšas, skiriamas vadovėliams ir mokymo priemonėms, skaitmeninio ugdymo plėtrai, IKT diegti ir naudoti bei kvalifikacijai tobulinti, teikimo forma ir terminas nustatytas Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. rugpjūčio 8 d. įsakymu Nr. V-816 „Dėl švietimo statistinių duomenų ataskaitų formų patvirtinimo“. Šie duomenys teikiami Nacionalinei švietimo agentūrai elektroniniu formatu per Švietimo valdymo informacinę sistemą. Kiti duomenys apie mokymo lėšų panaudojimą yra renkami savivaldybių lygmeniu ir jų pakanka mokymo lėšų panaudojimo analizei atlikti.
Susieti kvalifikacijos kėlimo reikalavimo nevykdymą su teisės teikti bankroto administravimo paslaugas sustabdymu ar atėmimu.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už profesinės kvalifikacijos nekėlimą gali skirti nemokumo administratoriui nuobaudą – pašalinti iš šių rūmų narių ar asocijuotų narių. Pagal įstatymo 127 str. 2 d. teisė administruoti nemokumo procesus pasibaigia ir tais atvejais, kai nemokumo administratorius netenka šių rūmų narystės.
Numatyti ir įgyvendinti priemones, kurios išspręstų audito metu nustatytas problemas, kylančias:• dėl nebaigto šilumos tiekimo ir šilumos vartojimo procesų atskyrimo;• dėl gyventojų patekimo į nelygiavertę padėtį pagal šilumos punktų nuosavybę, mokėjimus už modernizuotų punktų įrengimą, atnaujinimą ir šių punktų prižiūrėtojų pasirinkimo galimybes;• dėl šilumos punktų ir daugiabučių namų šildymo sistemų priežiūros ir šių sistemų išbalansavimo bei gyventojų trukdymo vykdyti šias funkcijas;• dėl šilumos tiekimo vartotojams kontrolės sustiprinimo.
Pagal Energetikos ministerijos pateiktą informaciją matyti, kad:•Vadovaujantis Šilumos ūkio įstatymo 24 straipsnio 2 dalimi, tiek gyventojai, tiek šilumos tiekėjai turi teisę ir galimybę savanoriškai inicijuoti šilumos punktų nuosavybės perdavimą ar perėmimą minėtame straipsnyje nurodytais būdais. Daugiabučio namo butų savininkų sprendimai dėl bendrosios dalinės nuosavybės priimami vadovaujantis Civilinio kodekso, Lietuvos Respublikos daugiabučių namų butų savininkų bendrijų įstatymo nuostatomis ir šiuos įstatymus įgyvendinančiuose teisės aktuose nustatyta tvarka.•Energetikos ministro 2015 m. vasario 23 d. įsakymu Nr. 1-56 buvo sudaryta darbo grupė dėl šilumos ūkio teisinio reguliavimo tobulinimo. Į jos sudėtį buvo įtraukti Aplinkos ministerijos, Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos bei Vartotojų teisių apsaugos tarnybos atstovai, vartotojų teisių gynimo organizacijų, šilumos tiekėjų, savivaldybių ir kitų valstybės institucijų atstovai. Darbo grupė, įvertinusi tai, kad užsitęsęs šilumos punktų nuosavybės ir investicijų grąžos klausimas gali sukelti savivaldybėse dideles technines, ekonomines bei socialines pasekmes ir, vadovaudamiesi Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymu, pagal kurį šilumos tiekimas pagal kompetenciją priskirtinas prie savarankiškųjų savivaldybės funkcijų, pateikė išvadą, kad šį klausimą reikėtų spręsti kiekvienos savivaldybės kompetencijos ribose, įvertinti kiekvienos savivaldybės galimybes pasirenkant optimaliausią ir vartotojams mažiausią neigiamą poveikį darantį šilumos punktų perdavimo modelį, kuris užtikrintų ir teisingą investicijų atlyginimą šilumos tiekėjams.•Energetikos ministras 2015 m. balandžio 8 d. įsakymu Nr. 1–103 pakeitė Pastato šildymo ir karšto vandens sistemos priežiūros tvarkos aprašą, kuriame nustatoma pareiga prižiūrėtojui pagal kompetenciją kartą per metus rengti pasiūlymus dėl efektyvaus šilumos vartojimo ir šilumos energijos taupymo priemonių įgyvendinimo ir teikti juos pastato savininkui arba bendrojo naudojimo objektų valdymui. Valstybinė energetikos inspekcija prie Energetikos ministerijos numato tikrinti gyvenamųjų daugiabučių namų šildymo ir karšto vandens sistemų atitiktį nustatytiems efektyvaus šilumos energijos vartojimo reikalavimams pagal Daugiabučio namo šildymo ir karšto vandens sistemų periodinių patikrinimų tvarkos aprašą, patvirtintą Valstybės energetikos inspekcijos viršininko 2013 m. birželio 25 d. įsakymu Nr. 1V-48 „Dėl daugiabučio namo šildymo ir karšto vandens sistemų periodinių patikrinimų tvarkos aprašo patvirtinimo“.•Energetikos ministras 2015 m. gegužės 5 d. įsakymu Nr. 1-119 pakeitė Šilumos tiekimo ir vartojimo taisykles, kuriose nustatyta pareiga pastato valdytojui analizuoti ir vertinti prižiūrėtojo pateiktus šilumos šildymui, cirkuliacijai ir karšto vandeniui ruošti sunaudojimo santykinius rodiklius bei teikti pasiūlymus dėl šilumos energijos taupymo, priemonių įgyvendinimo. Stiprindama šilumos tiekimo vartotojams kontrolę Valstybinė energetikos inspekcija 2016 m. numato patikrinti 5000 gyvenamųjų daugiabučių namų šildymo ir karšto vandens sistemų dėl jų atitikties nustatytiems efektyvaus šilumos energijos vartojimo reikalavimams.
Nustatyti asbesto turinčių gaminių šalinimo tikslus, patvirtinti asbesto turinčių gaminių šalinimo priemones, nustatyti prioritetus ir numatyti finansavimo šaltinius.
Aplinkos ministras 2017-03-22 įsakymu Nr. D1-243 „Dėl asbesto šalinimo veiksmų plano patvirtinimo“ patvirtino Asbesto šalinimo veiksmų planą, kuriame nustatė asbesto turinčių gaminių šalinimo iš aplinkos tikslus ir uždavinius; laukiamus plano priemonių įgyvendinimo rezultatus; plano įgyvendinimo vertinimo kriterijus ir finansavimo šaltinius.
Siekiant, kad Druskininkuose esančių profesinio mokymo įstaigų mokiniai būtų rengiami naudojantis naujausia įranga, organizuoti jų praktinį mokymą Žirmūnų darbo rinkos mokymo centro Druskininkų filiale įsteigtame sektoriniame praktinio mokymo centre.
2016–2017 m. praktinio mokymo užsiėmimai organizuoti Vilniaus Žirmūnų DRMC mokiniams pagal pirminio profesinio mokymo ir tęstinio profesinio mokymo virėjo programas. Organizuoti praktinio mokymo užsiėmimai pagal padavėjo-barmeno, virėjo mokymo programas Marijampolės PMC, Varėnos TVM, Alytaus PRC, Veisiejų TVM, Daugų TVM mokiniams. Vyko profesinio orientavimo renginiai 3 Druskininkų bendrojo ugdymo mokyklų mokiniams, kvalifikacijos tobulinimo renginiai 18 įmonių darbuotojams. Atsižvelgiant į sektoriniame praktinio mokymo centre įgyvendinamas programas 2017–2018 m. m. padidinamas mokinių priėmimas į virėjo ir padavėjo barmeno profesinio.
Pakartotinai viešinti informaciją apie ESPBI IS integruotą elektroninį vaistų sąveikų tikrinimo funkcionalumą; tobulinti ESPBI IS – įdiegti naujų įrankių, padedančių išvengti receptų rašymo klaidų ir padarančių ją patogesnę naudotis
1. Pakartotinai viešinta informacija apie Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) integruotą elektroninį vaistų sąveikų tikrinimo funkcionalumą: Informacija „Elektroninė vaistų sąveikų tikrinimo sistema padeda užtikrinti pacientų kokybišką gydymą ir racionalų vaistų vartojimą“ 2024-05-07 paskelbta Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje (https://sam.lrv.lt/lt/news/elektronine-vaistu-saveiku-tikrinimo-sistema-padeda-uztikrinti-pacientu-kokybiska-gydyma-ir-racionalu-vaistu-vartojima/) ir 2024-05-08 Valstybinės ligonių kasos interneto svetainėje (https://ligoniukasa.lrv.lt/lt/naujienos/elektronine-vaistu-saveiku-tikrinimo-sistema-padeda-uztikrinti-pacientu-kokybiska-gydyma-ir-racionalu-vaistu-vartojima/).Pranešimai skaityti Nacionalinės bendradarbiavimo platformos pasitarime (2024-04-22) ir mokslinėje konferencijoje Alytaus regiono sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams (2024-05-16). 2. Tobulinant ESPBI IS (įdiegiant naujų įrankių, padedančių išvengti receptų rašymo klaidų ir padarančių sistemą patogesnę naudotis) Sveikatos apsaugos ministerija kartu su pagrindiniu ESPBI IS tvarkytoju Registrų centru baigia įgyvendina iš ES struktūrinių fondų lėšų finansuojamą projektą „Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) plėtra“, kurio apimtyje tobulinami ir sukurti nauji e. Recepto posistemės funkcionalumai (labiau automatizuojami e. Recepto išrašymo ir vaisto išdavimo (pardavimo) procesai).
Įpareigoti profesinio mokymo įstaigas numatyti uždavinius, priemones ir siektinus rezultatus dėl teikiamų mokymo paslaugų viešinimo ir skirtingų išorės vartotojų (mokinių, studentų, bedarbių, darbo rinkos ir verslo atstovų) pritraukimo.
Įgyvendinant projektą „Profesijos ir suaugusiųjų mokytojų kvalifikacijos tobulinimo sistemos plėtra“ Kvalifikacijos ir profesinio mokymo plėtros centras gegužės-birželio, rugpjūčio-spalio mėn. organizuoja profesinio mokymo įstaigų, turinčių sektorinius praktinio mokymo centrus, atstovų mokymus (teisiniai SPMC veiklos aspektai, SPMC veiklos įsivertinimo metodikos ir praktika, SPMC kainodara, rinkodara ir paslaugų vadyba, strateginis SPMC vystymasis).Atkreiptas profesinio mokymo vadovų dėmesys į tai, kad profesinio mokymo įstaigų strateginiuose veiklos planuose turėtų būti numatytas SPMC įveiklinimas: numatyti uždaviniai, priemonės ir siektini rezultatai dėl teikiamų mokymo paslaugų viešinimo ir išorės vartotojų pritraukimo.
Užtikrinti, kad centruose būtų vykdomos rinkodaros funkcijos.
Švietimo ir mokslo ministro 2016-03-25 įsakymu Nr. V-253 „Dėl švietimo ir mokslo ministro 2012-05-30 įsakymo Nr. V-909 „Dėl etatų normatyvų švietimo įstaigose, kuriose Švietimo ir mokslo įgyvendina savininko teises ir pareigas, patvirtinimo“ patvirtintuose Profesinio mokymo įstaigų etatų normatyvuose numatytas Sektorinio praktinio mokymo vadovo etatas. Šiai pareigybei priskiriant rinkodaros funkcijų vykdymą.
Siekiant, kad profesinio mokymo įstaigos gautų pajamas, kurias skirtų įrangos priežiūrai ir atnaujinimui, parengti mokymo paslaugų kainų apskaičiavimo rekomendacijas.
Sektorinio praktinio mokymo centro veiklos gairių pagrindu profesinio mokymo įstaigos, turinčios sektorinius praktinio mokymo centrus, yra pasirengusios Praktinio mokymo paslaugų teikimo sektoriniame praktinio mokymo centre tvarkos aprašus, kuriuose numatytas teikiamų mokymo paslaugų kainos nustatymas (kainodara).
Siekiant rengiamų profesinių standartų, modulinių programų ir mokymo priemonių dermės, ateityje užtikrinti rengėjų bendradarbiavimą, o veiklas organizuoti nuosekliai: modulines profesinio mokymo programas rengti vadovaujantis profesiniais standartais, o mokymo priemones – modulinėmis programomis.
Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuojamame projekte „Lietuvos kvalifikacijų sistemos plėtra“ veiklos suplanuotos nuosekliai. 2016-12-05 ESFA ir Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro pasirašytoje sutartyje centras įpareigotas sudaryti projekto priežiūros komitetą, kuri stebės ir padės užtikrinti rengiamų profesinių standartų, modulinių programų ir mokymo priemonių dermę.
Siekiant, kad mokiniai geltonaisiais autobusais būtų vežami saugiai, parengti ir įteisinti rekomendacijas (tvarką) savivaldybėms dėl lydinčio asmens ir kitų reikalavimų saugiam mokinių vežiojimui organizuoti ir vykdyti.
1.Pakeista Švietimo įstatymo 36 str. 1 dalis, nustatant, kad mokinių vežimo mokykliniu autobusu tvarką nustato švietimo ir mokslo ministras.2.Švietimo ir mokslo ministro 2016-06-30 įsakymu Nr. V-620 „Dėl Mokinių vežimo mokykliniu autobusus tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtintas Švietimo ir mokslo ministerijos parengtas Mokinių vežimo mokykliniu autobusu tvarkos aprašas.
Siekiant užtikrinti, kad strateginiuose veiklos planuose atsispindėtų kituose planavimo dokumentuose numatyti esminiai siekiai, nustatyti, kurie planavimo dokumentų elementai privalo būti perkelti į strateginius veiklos planus, o kurie turi būti tik susiję.
Įgyvendinant Strateginio planavimo sistemos pertvarką, priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatų įgyvendinimą detalizuojanti Strateginio valdymo metodika. Įstatyme nustatyta planavimo dokumentų sistema (strateginio valdymo sistemos principai, planavimo dokumentų lygmenys, tipai, tarpusavio sąsajos ir įtaka lėšų planavimui, strateginio valdymo sistemos dalyviai, jų teisės ir pareigos, įtvirtintos strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatos), o Strateginio valdymo metodikoje nustatyta strateginio veiklos plano struktūra ir detalizuota, kurie elementai turi būti perkelti iš aukštesnio lygmens planavimo dokumentų, iš esmės peržiūrėtos ir įtvirtintos naujos nuostatos dėl atsiskaitymo už rezultatus, kartu jas susiejant su Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatyta atsiskaitymo tvarka bei Valstybės pažangos ataskaitos rengimu. Tačiau 2024 m. atlikto valstybinio audito "Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai" rezultatai parodė, kad dar trūksta veiksmų įvertinti suplanuotiems valstybės pažangos tikslams ir juos suderinti su finansinėmis galimybėmis, 2021–2030 m. Nacionalinio pažangos plano tikslai ir uždaviniai nebuvo susieti su Valstybės pažangos strategija LT2030, nenumatyti šio plano ir jį įgyvendinančių dokumentų (plėtros programų, strateginių veiklos planų) suderinimo veiksmai su nauja Valstybės pažangos strategija LT2050. Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, o tolimesnius pokyčius vertinsime atlikdami minėto audito metu teiktos rekomendacijos "Nacionaliniame pažangos plane siekiant sąsajų tarp nustatomos siekiamos pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse ir valstybės finansinių galimybių, nustatyti Nacionalinio pažangos plano rengimo (plano apimties, rodiklių nustatymo ir pasirinkimo) principus" įgyvendinimo stebėseną.
Nustatyti veiklų mokyklos bendruomenei sąrašą ir sukonkretinti valandų paskirstymo kriterijus individualiai su mokytojais sutartoms veikloms vykdyti.
Nustatytas veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas ir sukonkretinti valandų paskirstymo kriterijai individualiai su mokytojais sutartoms veikloms vykdyti.
Vidaus teisės aktuose nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principus.
Vilniaus Emilijos Pliaterytės progimnazija
Vilniaus Emilijos Pliaterytės progimnazijos darbo apmokėjimo sistemoje nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.
Nustatyti veiklų sąrašą ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenei ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymo kriterijus.
Vilniaus r. Pagirių gimnazijos darbuotojų darbo apmokėjimo tvarkos apraše nustatytas veiklų sąrašas ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenei ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymo kriterijai.
Vidaus teisės aktuose nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijus, veiklų mokyklos bendruomenei sąrašą.
Vilniaus Gedimino technikos universiteto inžinerijos licėjus
Nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai ir veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas.
Darbo apmokėjimo sistemoje atsisakyti pareiginės algos pastoviosios dalies koeficiento didinimo kriterijų, kurie neatitinka veiklos sudėtingumo aspekto, nustatyti veiklų sąrašą ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenei ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymo kriterijus.
Kauno r. Garliavos Adomo Mitkaus pagrindinė mokykla
Darbo apmokėjimo sistemos apraše atsisakyta pareiginės algos pastoviosios dalies koeficiento didinimo kriterijų, kurie neatitinka veiklos sudėtingumo aspekto, nustatytas veiklų sąrašas ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenei ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymo kriterijai.
Nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principus, darbo krūvio sandaros formose pateikti informaciją, kuri sudarytų galimybes įvertinti mokytojo suplanuotų veiklų, už kurias jam buvo skirtas atlygis, atlikimą.
Kauno rajono Akademijos Ugnės Karvelis gimnazija
Parengta mokytojų etatinio darbo krūvio sandaros tvarka, įsakymu patvirtinta nauja mokytojo darbo ataskaitos forma.
Vidaus teisės aktuose nustatyti veiklų mokyklos bendruomenei sąrašus ir valandų, skirtų veikloms mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui, paskirstymo kriterijus ir, atsižvelgiant į poreikį, sukonkretinti darbuotojų pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientų didinimo kriterijus.
Vilniaus Žygimanto Augusto pagrindinė mokykla
Darbo apmokėjimo tvarkos apraše nustatytas veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas ir valandų, skirtų veikloms mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui, paskirstymo kriterijai, sukonkretinti darbuotojų pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientų didinimo kriterijai.
Darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos apraše nustatyti veiklų sąrašą, valandų bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijus, patikslinti mokytojų darbo krūvio sandaros formą: atskirai nurodyti privalomas atlikti ir individualiai su mokytoju sutartas atlikti veiklas mokyklos bendruomenei.
Atnaujinta darbo apmokėjimo tvarka ir mokytojų darbo krūvio paskirstymo lentelė.
Keisti visų valstybės investicijų (tarp jų ir investicijų, kurios numatytos Valstybės investicijų programoje) planavimo ir atsiskaitymo tvarką, integruojant strateginio ir investicijų planavimo bei atsiskaitymo procesus.
Įgyvendinant Strateginio planavimo sistemos pertvarką, priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatų įgyvendinimą detalizuojanti Strateginio valdymo metodika, kurioje nustatyta investicijų planavimo ir valdymo tvarka. Investicijų įstatymo pakeitimais numatyta, kad valstybės investicijų politika formuojama nacionalinėse plėtros programose, Vyriausybės programoje, Valstybės investicijų bei Valstybės skolinimosi programose, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos ūkio ir ekonominės-socialinės raidos prognozes. Valstybės investicijų programa bus vykdoma iki 2020-12-31 suplanuotiems ir atrinktiems investicijų projektams įgyvendinti ir sudaroma ne mažiau kaip trejiems metams ir ne ilgiau negu iki 2025-12-31. Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose – plėtros programose – nuo 2022 m. planuojamos visos naujos investicijos, kurioms taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio.
Numatyti priemones užtikrinančias, kad įmonių nemokumo nustatymas būtų siejamas su finansinėse atskaitomybėse pateikiamais duomenimis.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 2 str. 7 d. nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas - juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Vadovaujantis įstatymo 17 str. 2 d. 4 p., prie juridinio asmens pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo turi būti pridedamas juridinio asmens finansinių ataskaitų rinkinys dėl laikotarpio nuo ataskaitinių finansinių metų pradžios iki pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo pateikimo dienos ir praėjusių finansinių metų finansinių ataskaitų rinkinys, jeigu jis nėra pateiktas Juridinių asmenų registro tvarkytojui.
Nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principus.
Nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.
Siekiant užtikrinti savivaldybėms veiksmingesnę metodinę pagalbą dėl minimalios priežiūros priemonių vykdymo, parengti vaiko minimalios priežiūros priemonių vykdymo rekomendacijas.
Parengtos Vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros priemonių ar auklėjamojo poveikio priemonės įgyvendinimo savivaldybėje organizavimo, koordinavimo ir kontrolės rekomendacijos, patvirtintos švietimo ir mokslo ministro 2017-07-05 įsakymu Nr. V-555 „Dėl Vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros priemonių ar auklėjamojo poveikio priemonės įgyvendinimo savivaldybėje organizavimo, koordinavimo ir kontrolės rekomendacijų patvirtinimo“.
Siekiant užtikrinti savivaldybėms veiksmingesnę metodinę pagalbą dėl minimalios priežiūros priemonių vykdymo, nuolat tobulinti savivaldybių administracijų vaiko gerovės komisijų narių kvalifikaciją.
2016 m. rusėjo–gruodžio mėn. organizuota 15 vienos dienos seminarų apie smurto artimoje aplinkoje atpažinimą ir pagalbos vaikams galimybes. Juose dalyvavo mokyklų ir savivaldybių administracijų Vaiko gerovės komisijų nariai, siekiant tobulinti šių specialistų kompetencijas atpažinti ir tinkamai teikti pagalbą arba organizuoti jos teikimą.
Siekiant didinti minimalios priežiūros rezultatyvumą vertinti minimalios priežiūros įgyvendinimą pagal savivaldybių pateiktą patikimą ir tikslią informaciją apie priemones ir jų poveikį.
Švietimo valdymo informacinėje sistemoje įdiegtas atnaujintas vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros priemonių rodiklių sąrašas, pagal kurį kaupiami duomenys apie vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros priemonių įgyvendinimą.
Siekiant didesnio vaiko minimalios priežiūros priemonių poveikio, reglamentuoti pagalbos šeimai ir kitiems vaiko atstovams priemones.
Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros 2016-06-29 įstatymo Nr. X-1238 pakeitimo įstatyme Nr. XII-2535 reglamentuota kompleksinė pagalba vaikui ir šeimai, kai vaikui paskirta minimalios priežiūros priemonė (7 str.) ir kita pagalba vaiko atstovams pagal įstatymą (išskyrus vaikų globos įstaigą) (9str.). Taip pat yra numatytas tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius, kuris turėtų koordinuoti pagalbos vaiko atstovams pagal įstatymą, kai vaikui skiriamos minimalios ar vidutinės priežiūros priemonės ar auklėjamojo poveikio priemonė, teikimą savivaldybėje (29 str. 1 d. 1 p.).
Siekiant tobulinti sąlygas statistikos duomenų kokybei užtikrinti, rekomenduojame imtis veiksmų, kurie sustiprintų Lietuvos statistikos departamento vaidmenį koordinuojant oficialiosios statistikos organizavimą.
Valstybės duomenų agentūra (VDA) atliko oficialiosios statistikos centralizavimo galimybių ir naudos vertinimą. Iš Oficialiosios statistikos programos I d. išbraukta dalis statistinių tyrimų, neatitikusių reikalavimų, nuo 2025–2027 m. dalį statistinių tyrimų perėmė VDA, priimti Vyriausybės nutarimai, reglamentuojantys turizmo, kultūros ir darbo statistikos rengimą. Finansų ministerija nuo 2023 m. nebeteikia valdžios sektoriaus finansų rodiklių, o šią funkciją atlieka VDA pagal Tarptautinio valiutos fondo metodologiją. Į 2025 m. Oficialiosios statistikos programą įtraukta 97 proc. statistinių tyrimų, atliekamų pagal patvirtintas ar su VDA suderintas metodikas (2021 m. – 68 proc.). Šie pokyčiai užtikrina statistikos sisteminimą, aiškesnį atsakomybių pasidalijimą ir statistikos duomenų tikslumą.
Siekiant užtikrinti, kad nekilnojamojo turto atnaujinimo projektų trukmė ir kaina neviršytų nustatytų nuokrypio ribų, įvertinti esamų rizikų valdymo priemonių veiksmingumą ir, esant poreikiui, numatyti naujas priemones
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Sveikatos apsaugos ministerija).
2025 m. liepos 4 d. sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-618 patvirtintos 2017 m. balandžio 20 d. koncesijos sutarties Nr. S-78E "Automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūros plėtra Santariškių medicinos įstaigų miestelyje“ valdymo ir priežiūros taisyklės.
Siekiant užtikrinti kryptingą kelių infrastruktūros valdymo politiką, rezultatais grįstą veiklos vertinimą ir geresnę kelių kokybę, numatyti kryptis ir priemones esamai valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros būklei gerinti.
Susisiekimo ministro 2022 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. 3-340 patvirtintos Valstybinės reikšmės kelių priežiūros ir plėtros 2022-2035 m. strateginės gairės
Siekiant tinkamai įvertinti valstybės išlaidų studijų paskoloms didėjimo riziką, prognozuoti ir analizuoti grąžintinų paskolų dalį, atliekant ilgalaikes paskolų grąžinimo prognozes.
Valstybinis studijų fondas, vykdydamas Valstybės kontrolės 2014 metų atlikto valstybinio audito ataskaitos „Studijų paskolų sistema“ rekomendacijų įgyvendinimo plano (2 priedas, 2 p.), parengė paskolų grąžinimo prognozes bei valstybės išlaidų, susijusių su valstybės remiamų paskolų garantinių įsipareigojimų vykdymu analizę ir 2015 m. balandžio 3 d. raštu Nr. R2-324 pateikė Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijai. Fondas, 2015 m. gegužės 6 d. dalyvavo Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir kultūros komiteto posėdyje, kuriame pateikė valstybės išlaidų studijų paskoloms analizę iki 2019 m., Fondo piniginių srautų analizę iki 2026 m. Valstybinis studijų fondas parengė metinę 2016 m. paskolų grąžinimo prognozių bei valstybės išlaidų, susijusių su valstybės remiamų paskolų garantinių įsipareigojimų vykdymu, analizę.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, nustatant pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų duomenų teisingumą, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Rekomendacija atmesta subjekto. Ministerijos teigimu, sukurta pavaldžių įstaigų kontroles sistema yra pakankama.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą įregistruojant apskaitos registruose kompensuotinas komunalinių paslaugų sąnaudas ir jas nurodant finansinėse ataskaitose.
Lietuvos edukologijos universiteto rektoriaus 2017-11-21 įsakymu Nr. 1-547 patikslintas apskaitos tvarkos aprašas, reglamentuojantis universiteto nuomininkų kompensuotinų komunalinių paslaugų sąnaudų pripažinimą ir registravimą apskaitoje.
Siekiant tobulinti pareigūnų kvalifikacijos kėlimo procesą, didinti praktinių mokymų apimtis ir užtikrinti sąlygas pareigūnams periodiškai dalyvauti juose.
Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos
Siekiant tobulinti pareigūnų kvalifikacijos kėlimo procesą, kiekviena mokymų (kvalifikacijos tobulinimo) tema ar programa turi nustatytą tikslinę grupę. Policijos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo planai rengiami atsižvelgiant į individualius pareigūnų poreikius. Padaugėjo praktinių mokymų: 2023 m. bendras praktinio pobūdžio kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, Policijos įstaigose rodiklis - 74 proc. Taip pat, nuo 2020 m. iki 2025 m. 16 proc. išaugo pareigūnų patenkintų kvalifikacijos tobulinimu, dalis (nuo 59 proc. iki 75 proc.).
Siekiant sudaryti reikiamas sąlygas pažeidžiamiausių proceso dalyvių saugumui užtikrinti ir teismo posėdžiams organizuoti, įvertinti teismams ir jų rūmams reikalingų patalpų poreikį ir priimti sprendimus dėl jų valdomo turto, užtikrinant, kad būtų įrengtos patalpos, būtinos pažeidžiamiausių proceso dalyvių saugumui užtikrinti, ir teismo posėdžių salės, būtinos žodinio proceso byloms nagrinėti.(Teisėjų taryba)
Atsižvelgiant į valstybės reguliuojamų visuomeninių santykių svarbą ir siekiant, kad nustatant antstolio vykdymo išlaidų dydžius ir notaro atlyginimo įkainius būtų tinkamai įgyvendinama valstybės politika finansų, socialinės apsaugos, teisingumo ir kitose srityse:• priimti sprendimus dėl antstolio vykdymo išlaidų dydžių ir notaro atlyginimo įkainių nustatymo Vyriausybės lygmeniu tikslingumo;• užtikrinti, kad būtų nustatytos antstolio vykdymo išlaidų dydžių ir notaro atlyginimo įkainių apskaičiavimo tvarkos, kuriose būtų numatytas įstatymuose įtvirtintų kriterijų taikymas, antstolio vykdymo išlaidų dydžių ir notaro atlyginimo įkainių nustatymo būdai ir notaro atlyginimo įkainių taikymo taisyklės ir pagal nustatytas tvarkas būtų perskaičiuoti antstolio vykdymo išlaidų dydžiai ir notaro atlyginimo įkainiai;• užtikrinti, kad visiems gyventojams būtų sudarytos vienodos galimybės gauti neatlygintinai notarines paslaugas.
Įgyvendinant rekomendaciją, Vyriausybė 2023-01-25 nutarimu Nr. 59 patvirtino Notarų atlyginimo dydžių (įkainių) nustatymo metodiką, kurioje numatyta, kad notarų įkainiai apskaičiuojami atsižvelgiant į Notariato įstatymo 19 (1) nustatytus kriterijus. Seimas 2023-12-12 priėmė Civilinio proceso kodekso pakeitimo įstatymą Nr. XIV-2317, kuriuo Vyriausybei suteikiami įgaliojimai patvirtinti antstolių vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodiką. Priimtame įstatyme numatyta, kad vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodiką Vyriausybė turi patvirtinti iki 2025-12-31.Teisingumo ministerija atliks vertinimą, ar Vyriausybės strateginės analizės centro siūlomas antstolių vykdymo išlaidų dydžių kriterijų taikymo modelis yra tinkamas vykdymo išlaidų dydžių nustatymui, taip pat įvertins Valstybinės mokesčių inspekcijos įgyvendinamo projekto „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“ poveikį antstolių darbo apimtims ir parengs antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus parengta ir patvirtinta antstolių vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodika.
Siekiant tvarios uosto plėtros, įvertinti uosto rezervinių teritorijų poreikį ir, atsižvelgus į šių teritorijų panaudojimo galimybes, priimti sprendimus dėl jų reikalingumo.
Siekiant, kad profesinio orientavimo sistema kokybiškai funkcionuotų, būtų priimti pagrįsti sprendimai, analizuojama ir vertinama profesinio orientavimo būklė ir pokyčiai:•patvirtinti profesinio orientavimo stebėsenos kiekybinius ir kokybinius rodiklius;•sukurti kokybės vertinimo / įsivertinimo sistemą.
Bendrojo lavinimo mokyklų veiklos kokybės išorės vertinimo tvarkos aprašo 2016 m. naujojoje redakcijoje įtrukti profesinio orientavimo paslaugų vertinimo rodikliai, kuriais vadovaujasi švietimo įstaigos vertindamos profesinio orientavimo paslaugų teikimą.
Siekiant profesinio orientavimo tęstinumo, metodinių priemonių ir Mokinių ugdymo karjerai informacinės svetainės didesnio naudojimo, užtikrinti, kad joje būtų:•teikiami profesinio orientavimo gerosios praktikos pavyzdžiai, mokytojai galėtų keistis patirtimi, diskutuoti, užduoti klausimus, ir į juos būtų atsakyta;•nuolat atnaujinama metodinė ir informacinė medžiaga;•savivaldybės ir mokyklos būtų informuojamos apie profesinio orientavimo plėtros planus ir projektus.
Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras (LMNŠC) sukūrė mokinių profesinio veiklinimo įmonių duomenų bazę. Įmonių duomenų bazė yra www.mukis.lt adresu: http://www.mukis.lt/mod/sarasai/pvo/imones/, ji nuolat atnaujinama. Ji skirta bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų karjeros specialistams bendrauti, kurti diskusijų temas, komentuoti, dalytis patirtimi, aptarti įvairius klausimus ar spręsti problemas, susijusias su profesinio orientavimo paslaugų teikimu. Vykdoma gerosios patirties sklaida: http://www.mukis.lt/lt/geroji_darbo_patirtis.html šiai dienai čia paskelbti daugiau nei 45 įrašai įvairiomis temomis. Tai pat teikiamos individualios konsultacijos bendrojo ugdymo mokyklų ir savivaldybių administracijų karjeros specialistams, karjeros ugdymo temomis. Teikiama metodinė pagalba el. forma, http://www.mukis.lt/lt/pradzia.html teikiama ir nuolat atnaujinama informacija www.mukis.lt.LMNŠC apibendrino profesinio veiklinimo organizavimo patirtį ir parengė profesinio veiklinimo organizavimo rekomendacijas, kurios skelbiamos http://www.mukis.lt/lt/profesinio_orientavimo_paslaugos_mokyklose.html. LMNŠC organizuoja informacinius renginius šalies karjeros specialistams, mokytojams, ikimokyklinio ugdymo įstaigų pedagogams, per 2015 m. buv2016 m. Centras taip pat informuoja savivaldybių administracijų švietimo skyrius apie organizuojamus renginius karjeros klausimais, vykdomas apklausas, konkursus ir pan. o organizuoti 8 tokio pobūdžio renginiai. Taip pat vyko 8 informaciniai renginiai mokinių tėvams.
Valdymo sričiai priskirtas įmones informuoti apie audito rezultatus ir įpareigoti parengti finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus ar peržiūrėti ir, esant poreikiui, patikslinti esamus, atsižvelgiant į Finansinės rizikos valdymo gairėse valstybės valdomoms įmonėms pateiktas rekomendacijas.
Švietimo ir mokslo ministro valdymo sričiai priklausančios viešosios įstaigos parengė ir patvirtino finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus, vadovaujantis Rekomendacinėmis finansinės rizikos valdymo gairėmis valstybės valdomoms įmonėms.
Numatyti reikalavimus ir kriterijus ilgalaikėms neformaliojo švietimo programoms.
Rekomendacijos dėl meninio formalųjį švietimą papildančio ugdymo programų rengimo ir įgyvendinimo patvirtintos 2015 m. sausio 27 d. Švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-48. Dokumento prieduose pateiktos rekomendacinės pradinio ir pagrindinio muzikos, dailės, teatro, šokio krypties formalųjį švietimą papildančio ugdymo programos (iš viso – 8 programos). Rekomendacijas galima rasti adresu http://www.smm.lt/web/lt/smm-svietimas/svietimas-neformalusis.
Siekiant, kad VĮ Turto banko valdomas administracinės paskirties nekilnojamasis turtas būtų naudojamas efektyviai ir tenkintų turto panaudojimo efektyvumo rodiklius, numatyti priemones, kuriomis centralizuotos nuomos nuomininkai būtų skatinami mažinti funkcijų vykdymui naudojamo nekilnojamojo turto plotą
Siekiant spręsti vyresnio amžiaus asmenų vienišumo problemą ir užtikrinti jiems reikiamą pagalbą:1. Įvertinti vienišumo problemos poveikį asmenų psichikos ir fizinei sveikatai, jų gyvenimo kokybei bei valstybės socialinėms ir sveikatos apsaugos sistemoms ir nustatyti vienišumo prevencijos ir mažinimo tikslą, vyresnio amžiaus asmenų vienišumo lygio rodiklį ir siektiną jo reikšmę.2. Nustatyti vienišumo vertinimo kriterijus, jais remiantis identifikuoti vienišus asmenis (įskaitant „Socialinio recepto“ dalyvius) ir suplanuoti priemones vienišumui mažinti.3. Numatyti priemones, skatinančias vienišus asmenis kreiptis pagalbos.
Siekiant užtikrinti, kad būtų surenkama pakankamai informacijos priimti individualizuotą sprendimą dėl minimalios priežiūros priemonių vaikui skyrimo ir tinkamų vykdytojų parinkimo, parengti visoms savivaldybėms bendrą rekomenduojamų dokumentų, reikalingų skiriant minimalią priežiūros priemonę, sąrašą.
Parengti savivaldybėms rekomenduojami nagrinėti dokumentai apie vaiką, svarstant minimalios ar vidutinės priežiūros skyrimą. Dokumentas skelbiamas Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro interneto svetainės www.sppc.lt skiltyje „Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros įstatymo nuostatų įgyvendinimas“.
Siekiant, kad visos įstatyme numatytos priemonės atitiktų tikslą – padėti vaikui išsiugdyti prasmingo individualaus ir visuomeninio gyvenimo sampratas, ir atsižvelgiant į tai, kad vaiko laisvę ribojančios minimalios priežiūros priemonės yra skiriamos retai, jas sudėtinga įgyvendinti, siūlyti atsisakyti jų įstatyme.
Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros 2016-06-29 įstatymo Nr. X-1238 pakeitimo įstatyme Nr. XII-2535 atsisakyta laisvę ribojančių vaiko minimalios priežiūros priemonių.
Siekiant sukurti rezultatyvią vaiko minimalios priežiūros sistemą, užtikrinti, kad būtų reglamentuota vaiko minimalios priežiūros priemonės vykdymo eigos stebėsena: numatyti priemonės vykdytojų ir vaiko atstovų konsultavimą, jiems reikalingos pagalbos teikimą, vaiko minimalios priežiūros priemonės vykdymo ataskaitų kontrolę ir analizę.
Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros 2016-06-29 įstatymo Nr. X-1238 pakeitimo įstatyme Nr. XII-2535 numatyta, kad tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatoriui priskiriamos vaiko minimalios priežiūros priemonių vykdymo eigos stebėsenos, priemonių vykdytojų konsultavimo, vykdymo ataskaitų kontrolės funkcijos (įstatymo projekto 29 str. 1 dalies 1 punktas, 3 dalies 4 ir 5 punktai).
Siekiant sukurti rezultatyvią vaiko minimalios priežiūros sistemą, užtikrinti, kad būtų patvirtinta minimalios priežiūros priemonių vykdymo ataskaitos forma.
Parengta ir patvirtinta vaiko minimalios priežiūros priemonę vykdančio asmens vykdymo ataskaitos forma. Dokumentas skelbiamas Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro interneto svetainės www.sppc.lt skiltyje „Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros įstatymo nuostatų įgyvendinimas“.
Siekiant sukurti rezultatyvią vaiko minimalios priežiūros sistemą, užtikrinti, kad būtų reglamentuotas vaiko, jo atstovų ir priemonių vykdytojų dalyvavimas vaiko gerovės komisijos posėdyje svarstant taikytos priemonės rezultatyvumą.
Lietuvos Respublikos vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros 2016-06-29 įstatymo Nr. X-1238 pakeitimo įstatyme Nr. XII-2535 (29 str. 3 d. 6 p.) numatyta, kad tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius vertina vaikui paskirtos minimalios priežiūros priemonės vykdymo veiksmingumą ir vykdymo rezultatus aptaria su vaiku, vaiko atstovais pagal įstatymą ir vaiko minimalios priežiūros priemonę vykdančiu asmeniu.
Siekiant didinti sektorinių praktinio mokymo centrų užimtumą ir profesinio mokymo įstaigų pasirengimą tinkamai organizuoti veiklas, parengti centrų veiklos planavimo ir organizavimo rekomendacijas / gaires.
Parengtos Sektorinio praktinio mokymo centro veiklos gairės (rekomendacijų rinkinys dėl praktinio mokymo paslaugų teikimo sektoriniame praktinio mokymo centre aprašo rengimo).
Siekiant, kad importuojamos komunalinės atliekos nebūtų deginamos ar šalinamos, numatyti priemones, užtikrinančias importuojamų atliekų paskirties kontrolę.
Siekiant, kad importuojamos komunalinės atliekos nebūtų deginamos ar šalinamos, numatytos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti importuojamų atliekų paskirties kontrolę.
Siekiant, kad būtų užtikrintas skaidrus ir kryptingas valstybės biudžeto ir iš kitų šaltinių gaunamų bei uždirbamų pinigų panaudojimas valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų kokybei gerinti ir tinklui plėsti, reglamentuoti šių kelių ir (ar) jų elementų atrankos iš prioritetinių eilių bei jų sąrašo sudarymo, keitimo, atnaujinimo ir viešinimo procesus.
Siekiant, kad visų profesijos mokytojų technologinės žinios būtų nuolat atnaujinamos, o mokytojų kvalifikacijai skirtas lėšas galima būtų tikslingai panaudoti joms tobulinti, užtikrinti technologinių kompetencijų tobulinimo organizavimą profesijos mokytojams.
Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras parengė ESF projektą „Profesijos mokytojų bendrųjų, kūrybinių, verslumo, pedagoginių ir dalykinių kompetencijų tobulinimas“. Profesijos mokytojų kompetencijų tobulinimui projekte suplanuotos veiklos: sektorinių praktinio mokymo centrų atstovų, profesinio mokymo įstaigų mokytojų mokymai, konsultaciniai mokymai, kvalifikacijos tobulinimo seminarai sektoriniuose praktinio mokymo centruose. Minėtoms veikloms įgyvendinti rengiamas Profesijos mokytojų kvalifikacijos tobulinimo veiksmų planas sektoriniuose praktinio mokymo centruose.
Siekiant, kad ateityje aprūpinimas geltonaisiais autobusais būtų organizuojamas labiau atsižvelgiant į savivaldybių poreikį, o lėšos jų įsigijimui būtų planuojamos ir panaudojamos tikslingai, prieš įsigyjant šiuos autobusus, atlikti išsamią savivaldybių apklausą dėl jų poreikio.
1. Visose savivaldybėse atlikta mokyklų anketinė apklausa dėl geltonųjų autobusų būklės, eksploatavimo ir jų poreikio; 2. Parengtos naujos paraiškų geltoniesiems autobusams formos, pritaikytos tiksliau įvertinti savivaldybių mokyklų geltonųjų autobusų poreikį.
Papildyti geltonųjų autobusų skirstymo kriterijų sąrašą kriterijais, kad prieš skiriant naujus geltonuosius autobusus, būtų atsižvelgiama į turimų autobusų tikslinį panaudojimą tose savivaldybėse.
Švietimo ir mokslo ministro 2016-01-13 įsakymu Nr. V-18 sudaryta geltonųjų autobusų skirstymo komisija nustatė papildomus kriterijus.Rekomendacija gauta 2016 m. kovo mėnesį, autobusų skirstymo kriterijai patvirtinti ir darbai pradėti 2016 sausio mėnesį. Švietimo ir mokslo ministerijos teisės skyriaus specialistai nepritarė, kad po paraiškų surinkimo būtų pakeisti (papildyti) pagrindiniai autobusų skirstymo kriterijai. Siekiant, kad geltonieji autobusai nebūtų naudojami komercinei nuomai, Mokinių vežimo mokykliniu autobusu tvarkos apraše, patvirtintame švietimo ir mokslo ministro 2016 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. V-620, nustatyta kokiems poreikiams gali būti naudojami geltonieji mokykliniai autobusai.
Siekiant sudaryti sąlygas ir padėti savivaldybių valdomoms įmonėms atskleisti komercines ir nekomercines funkcijas, inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl šių funkcijų tinkamo identifikavimo.
Siekiant sudaryti sąlygas ir padėti savivaldybių valdomoms įmonėms atskleisti komercines ir nekomercines funkcijas 2021 m. pakeistas teisės aktas "Dėl Valstybės valdomų įmonių, jų dukterinių bendrovių ir savivaldybių valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų patvirtinimo"
Siekiant užtikrinti, kad sutrikimų likvidavimo paslaugos būtų suteikiamos laiku, peržiūrėti teikiamų paslaugų procesą ir numatyti papildomas rizikų valdymo priemones, kurios užtikrintų, kad paslaugas teikiančios įmonės jas suteiktų nustatytais terminais
Siekiant geresnio visuomenės ir sprendimus priimančių asmenų informuotumo, užtikrinti, kad būtų viešai skelbiama Stebėsenos informacinėje sistemoje esanti informacija apie Vyriausybės programos ir Vyriausybės veiklos prioritetų įgyvendinimo rezultatus.
Senojoje Strateginio planavimo metodikoje buvo nustatyta, kokie duomenys renkami Stebėsenos informacinėje sistemoje (SIS) ir pateikiami ketvirtinėje ataskaitoje, kuri aptarus ją Vyriausybės pasitarime, buvo skelbiama viešai. Naujoje sistemoje keitėsi Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano (VPNĮP) stebėsenos ir viešinimo mechanizmas. Nuo 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme nurodomi kiekvienoje valstybės veiklos srityje atitinkamais metais siekiami pagrindiniai Nacionaliniame pažangos plane nustatyti pažangos uždaviniai, jų vertinimo rodikliai, siektinos reikšmės. Pagal juos už pasiektą pažangą atsiskaitoma kasmet valstybės pažangos ataskaitoje, kuriai naudojami SIS, Strateginio valdymo informacinės sistemos (SVIS), Portfelių ir projektų valdymo informacinės sistemos (PPVIS), valstybės biudžeto asignavimų valdytojų rengiamų metinių ataskaitų ir kitų informacijos šaltinių duomenys. SVIS dar kuriama, planuojama baigti 2026 m. balandžio mėn. Joje bus kaupiami visi duomenys, reikalingi nacionalinio lygmens strateginio valdymo planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenai. Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai rengiamose metinėse veiklos ataskaitose analizuodami atitinkamų uždavinių įgyvendinimo rezultatus turi nurodyti, koks VPNĮP veiksmas ir (arba) strateginio projektų portfelio projektas įgyvendintas siekiant rezultato.
Papildyti geltonųjų autobusų skirstymo kriterijų sąrašą papildomais skirstymo kriterijais, kuriais būtų vadovaujamasi, kai geltonųjų autobusų nupirkta mažiau, nei yra pagrindinius kriterijus atitinkančių paraiškų.
Švietimo ir mokslo ministro 2016-05-03 įsakymu Nr. V-398 „Dėl geltonųjų autobusų skirstymo kriterijų 2016 metams sąrašo patvirtinimo“ pagrindiniams autobusų skirstymo kriterijams nustatyti papildomi rodikliai, taikomi kai geltonųjų autobusų yra mažiau, nei paraiškų autobusams gauti.
6. Siekiant didinti gaisrų prevencijos poveikį, siūlome: 6.1. numatyti priemones, kurios užtikrintų duomenų, reikalingų tinkamam objektų patikrinimų planavimui, gavimą;6.2. užtikrinti objektų patikrinimą nustatytu periodiškumu;6.3. numatyti priemones, kurios užtikrintų operatyvų priešgaisrinės saugos reikalavimų pažeidimų ištaisymą.
Siekiant, kad Švietimo ir mokslo ministerija galėtų vertinti mokyklų aprūpinimo geltonaisiais autobusais rezultatus ir poveikį, užtikrinti, kad būtų periodiškai atliekami mokinių pavėžėjimo geltonaisiais autobusais kokybiniai tyrimai.
2016 m. atliktas mokinių vežiojimo mokykliniais autobusais, geltonųjų autobusų eksploatavimo ir poreikio tęsti mokyklų aprūpinimą geltonaisiais autobusais tyrimas „Bendrojo ugdymo mokyklų mokinių vežiojimo mokykliniais autobusais būklė ir mokyklinių autobusų naudojimas bendrojo ugdymo mokyklose“.
Siekiant užtikrinti veiksmingą pedagogų kvalifikacijos tobulinimą ir nacionalinių pedagogų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų įgyvendinimą, sistemingai tvirtinant vidutinės trukmės ar ilgalaikius nacionalinius šios srities prioritetus numatyti jų įgyvendinimo priemones.
Ministerija patvirtino Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2017-2019 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus (2017-08-25 įsakymas Nr. V-647). Pagal šiuos prioritetus 2018 m. vykdytos 9 akredituotos kvalifikacijos tobulinimo programos. Atskiras prioritetų įgyvendinimo veiksmų planas nebuvo rengiamas. 2020-04-02 ministro įsakymu Nr. V-504 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2020–2022 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetai, atsižvelgiant į nacionalinių ir tarptautinių (EBPO TALIS, OECD PISA ir kt.) tyrimų duomenis, mokslininkų, pedagogų rengėjų siūlymus, savivaldybių apklausos rezultatus. Ministro įsakymu (2020-01-02 Nr. V-2) Nacionalinė švietimo agentūra įpareigota vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti kvalifikacijos tobulinimo prioritetų ir ministerijos inicijuotų kvalifikacijos tobulinimo programų įgyvendinimą. 2021-03-19 patvirtintas Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokinių specialistų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas (Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus įsakymas Nr. VK-159). Apraše numatyta, kad nacionalinio lygmens PKT stebėseną (pagal rodiklius) vykdo Nacionalinė švietimo agentūra, PKT prioritetuose numatytomis kryptimis vykdomos PKT stebėsenos rezultatai pristatomi kas trejus metus. Apraše numatyti PKT veiklos stebėsenos rodikliai, susiję su programų pasiūlos aktualumo įvertinimu: siūlomų PKT programų atitiktis kvalifikacijos tobulinimo prioritetams (prioritetinėms kryptims), PKT programų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį (ir ŠMSM ministro įsakymu patvirtintų nacionalinių programų) skaičius, jų procentinė dalis (nuo užregistruotų registre ir nuo priskirtų konkrečiai krypčiai), baigusių programą dalyvių skaičius. Įgyvendinant XVIII-osios Vyriausybės programą numatyta sudaryti nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų paketą, apimantį šiuolaikinės didaktikos (atsižvelgiant į mokinių ugdymosi poreikių įvairovę), užsienio kalbų ir kitas aktualias sritis. Reglamentuota nacionalinio lygmens pedagogų kvalifikacijos tobulinimo stebėsena ir programų atitikties prioritetams vertinimas, rengiamos nacionalinės kvalifikacijos tobulinimo programos, paremtos nacionaliniuose prioritetuose išskirtomis prioritetinėmis kvalifikacijos tobulinimo kryptimis, sudaro sąlygas nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo prioritetų įgyvendinimui.
Siekiant veiksmingai didinti pedagogų profesionalumą, rekomenduoti veiksmingiausias pedagogų kvalifikacijos tobulinimo formas.
Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinti nauja redakcija) įtvirtinamas tęstinis kvalifikacijos tobulinimas: programos trukmė ne mažesnė kaip 40 val. Kvalifikacijos tobulinimo programas gali sudaryti vienas ar keli moduliai, jos gali būti įgyvendinamos įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.).Kvalifikacijos tobulinimo formas siūlo akredituotos kvalifikacijos tobulinimo institucijos. Nacionalinei švietimo agentūrai deleguota funkcija vykdyti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įstaigų išorinį vertinimą, kuris apima įsivertinimą ir vertinimą, ir veiklos kokybės stebėseną. Parengtos Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos kokybės įsivertinimo rekomendacijos. Išorinio vertinimo metu, remdamiesi įsivertinimo išvadomis, išorinio vertinimo ekspertai institucijai padeda nustatyti veiklos rezultatų kokybę ir teikia rekomendacijas dėl veiklos tobulinimo ir veiksmingiausių pedagogų kvalifikacijos tobulinimo formų. Kadangi patvirtinus nuostatus nustatyta minimali programos trukmė, tačiau reglamentavimas dėl formų iš esmės nesikeitė, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, nustatyti kontrolės priemones, kurios užtikrintų tinkamą veiklos tęstinumo valdymo planų nustatytų reikalavimų laikymąsi.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-02-23 įsakymu Nr. VE-130 (1.3 E) patvirtintas įmonės tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų 2022 m. planas (grafikas). Atitinkamai patvirtinti 2023 m., 2024 m., 2025 m. Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų planai. Pagal planus atlikti 100 proc. atsarginių kopijų bandymų ir tęstinumo bandymų.
Priėmus sprendimus dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo iš anksto teisės aktuose nustatyta mokesčių ir kitų pajamų dalimi taikymo apimties, nustatyti šio finansavimo būdo taikymo atvejus ir tikslus, pagrįsto skiriamų lėšų dydžio nustatymo ir peržiūrėjimo tvarką, atsiskaitymo už šiuo būdu finansuojamos veiklos rezultatus ir lėšų panaudojimą tvarką.
Konstituciniam Teismui priėmus 2020-11-03 nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“, kad teisės aktų nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, prieštarauja Konstitucijai, Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo nutarimui įgyvendinti. Vyriausybė rekomendaciją įgyvendino iš dalies. 2021–2023 m. priimti Biudžeto sandaros, Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Nevyriausybinių organizacijų plėtros, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Mokesčio už aplinkos teršimą, Angliavandenilių išteklių mokesčio, Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius, Miškų įstatymų pakeitimai, Kultūros rėmimo fondo įstatymas neteko galios. Kino įstatymo pakeitimo įstatymo projektą planuojama parengti ir pateikti jį svarstyti Seimui 2024 m. rudens sesijai. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame, o pokyčių stebėsena bus tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant, kad valstybinės reikšmės kelių ir (ar) elementų statybos darbų eiliškumas pagal svarbą būtų planuojamas pagrįstai, sudarant jų prioritetines eiles, užtikrinti, kad būtų naudojami laiku pateikti patikimi ir eilių sudarymo metu aktualūs duomenys.
Siekiant turėti reikalingą informaciją sprendimams dėl švietimo skaitmenizavimo tobulinimo mokyklose, nustatyti rodiklius, matuojančius mokyklų skaitmenizavimo lygį, apimantį mokytojų skaitmenines kompetencijas ir technologijų naudojimą mokykloje.
Siekiant didinti ministerijos kontroliuojamų valstybės įmonių veiklos skaidrumą ir joms skirtų valstybės biudžeto lėšų naudojimo racionalumą ir ekonomiškumą, imtis priemonių, užtikrinančių, kad šių įmonių patirtos sąnaudos ministerijos perduotoms funkcijoms vykdyti būtų pagrįstos ir aiškiais principais atskirtos nuo kitų šių įmonių vykdomų veiklų.
Nuo 2023-01-03 įsigaliojus Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 4, 8, 10 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymui (2022-06-30 Nr. XIV-1296), sujungtos 3 valstybės įmonės (VĮ Valstybės žemės fondas, Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centras „GIS-Centras“) ir jų pagrindu įsteigta nauja VĮ Žemės ūkio duomenų centras. Žemės ūkio ministro 2023-02-08 įsakymu Nr. 3D-71 pavesta VĮ Žemės ūkio duomenų centrui per 2023 m. parengti ir įdiegti vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarką. Žemės ūkio ministerijos duomenimis, VĮ Žemės ūkio duomenų centras savo vykdomų veiklų sąnaudas (išlaidas) yra atskyręs nuo kitų valstybės įmonės vykdomų komercinių veiklų, yra atidaręs atskiras atsiskaitomąsias sąskaitas šioms veikloms bankuose ir apskaitos programose, 2024 m. pabaigoje baigs diegtis naują apskaitos sistemą, sujungus buvusių valstybės įmonių apskaitas į vieną bendrą apskaitos sistemą. Atlikus minėtus veiksmus, bus patvirtinta vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarka. Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir tolimesnė pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant priimti įrodymais pagrįstus sprendimus numatyti vertinti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poveikį valstybės, savivaldybės ir mokyklos lygmenimis.
Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinti nauja redakcija) reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poveikio vertinimas mokyklos lygmenyje: numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis. Nacionaliniame lygmenyje ministerijos įgaliotai institucijai (Nacionalinei švietimo agentūrai) pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną.
Siekiant, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programos būtų įgyvendinamos kryptingai ir rezultatyviai, išsamiau reglamentuoti visas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programas (nacionalinio, institucinio lygio ir kt.), jų įgyvendinimą ir stebėseną, numatyti jų poreikį.
Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinti nauja redakcija) išsamiau reglamentuotos pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programos: nustatyta struktūros forma, programos trukmė (ne mažesnė kaip 40 valandų), numatyta, kad ji gali būti sudaryta iš vieno ar kelių modulių, įgyvendinama įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.). Nuostatuose reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymas ir planavimas švietimo įstaigos, savivaldybės ir valstybės lygmenimis.Nuostatuose numatytas programų rengimas ir įgyvendinimas: jas rengia Pedagogų rengimo centrai, kitos aukštosios mokyklos vykdančios pedagoginių studijų programas, gali inicijuoti ministerija; įgyvendina – jas rengiančios institucijos ir akredituotos švietimo įstaigos, kurioms numatyta užtikrinti kokybę ir vykdyti stebėseną. Ministerijos įgaliota institucija (Nacionalinė švietimo agentūra) vykdo pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, koordinuoja ministerijos inicijuotų programų ir prioritetų įgyvendinimą.
Siekiant įsitikinti, ar bus pasiektas i.MAS projekto tikslas mažinti šešėlinę ekonomiką ir didinti mokesčių pajamų surinkimą, reikia sukurti i.MAS projekto socialinės ir ekonominės naudos valstybei matavimo sistemą ir atlikti tarpinius ir galutinį i.MAS projekto poveikio šešėlinės ekonomikos mažinimui ir mokesčių pajamų surinkimui vertinimus.
Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 3 priemonės, iš kurių:-2 įgyvendintos: parengta i.MAS vertinimo kriterijų ir projekto poveikio matavimo tvarka, atlikti visi numatyti tarpiniai i.MAS projekto poveikio vertinimai;- 1 priemonė iš dalies įgyvendinta: atliktas i.MAS projekto poveikio vertinimas, be i.EKA posistemio įvertinimo. Galutinis projekto poveikio įvertinimas, atsižvelgiant į pareigą mokesčių mokėtojams naudoti naujo tipo kasos aparatus pagal Mokesčių administravimo įstatyme nustatytus etapus, galimas tik 2026 m.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant užtikrinti, kad Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšomis finansuojami vietinės reikšmės kelių (gatvių) statybos ir priežiūros darbai būtų atrenkami objektyviau, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, nustatančius pareigą savivaldybėms patvirtinti teisės aktus, reglamentuojančius šios programos lėšų skirstymą, ir juose nurodyti atrankos kriterijus, procedūras ir jų vykdymą.
Siekiant užtikrinti, kad Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšomis finansuojami vietinės reikšmės kelių (gatvių) statybos ir priežiūros darbai būtų atrenkami objektyviau, 2021-12-23 priimtas Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo pakeitimo įstatymas, kurio 9 str. 8 d. savivaldybėms nustatyta pareiga patvirtinti Programos finansavimo lėšų paskirstymo ir naudojimo tvarką, pagal kurią sudaromos ir nuolat atnaujinamos vietinės reikšmės kelių objektų prioritetinės ir viešai skelbiamos trimetės eilės.
Siekiant planuotais terminais užtikrinti saugų ir patogų susisiekimą valstybinės reikšmės keliais, tobulinti jų infrastruktūrinių projektų įgyvendinimo procesą.
Siekiant, įmonių vadovų ir savininkų tinkamos atsakomybės už tyčinius ir nusikalstamus veiksmus sukeliant įmonės nemokumą, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, t. y. nustatyti, kad tyčinių bankrotų atvejais turi būti nustatomi tyčinį bankrotą sukėlę asmenys ir jiems taikomas teisės nuo 3 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu apribojimas.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 13 str. nustatyta, kad teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu.
Siekiant skaidresnio ir efektyvesnio turto pardavimo:nustatyti, kad įkeistas, nekilnojamasis, kitas registruojamas ir didelės vertės turtas būtų parduodamas iš varžytynių;nustatyti kokia vertė laikytina didele;nustatyti, kad kreditorių susirinkimui nutarus išskaidyti varžytynėse neparduotą turtą ir jį parduoti dalimis, išskaidytas turtas taip pat būtų parduodamas iš varžytynių ta pačia tvarka.
2015-10-15 priimtas Įmonių bankroto įstatymo Nr. IX-216 4,5,8,9,10,11,23,33 ir 36 str. pakeitimo įstatymas Nr. XII-1962, kurio 33 str. 1 d. įgyvendina rekomendaciją.
Siekiant užtikrinti tinkamą bankroto proceso stebėseną ir trukmių kontrolę, sukurti arba tobulinti jaus esamas informacines sistemas, kur būtų kaupiami duomenys apie kiekvieno bankroto proceso eigą, terminus bei svarbiausius įvykius, suteikiant prieigą prie šios informacijos suinteresuotoms institucijoms, kreditoriams ir kt.
2016 m. buvo patobulinta Įmonių restruktūrizavimo ir bankroto informacinės sistemos (ĮRBIS) posistemė: sukurta bankroto procesų valdymo programėlė, skirta padėti bankroto administratoriams kontroliuoti įmonių bankroto proceso veiklas, įvykdyti užduotis, sekti vykdomų užduočių atlikimo terminus, gauti priminimus el. paštu apie artėjančių užduočių atlikimo terminus ir kt. Programėlė buvo pristatyta bankroto administratoriams. ĮRBIS modernizavimo uždaviniais buvo siekiama: 1) pritaikyti sistemą operatyviam privalomos informacijos gavimui ir viešinimui; 2) pritaikyti sistemą su Europos e. teisingumo portalu, įgyvendinant ES reglamentą 2015/848 dėl nemokumo bylų. Modernizavus ĮRBIS, nuo 2019-08-26 pradėjo veikti Audito, vertinimo ir nemokumo informacinė sistema (AVNIS). Šiuo metu AVNIS nėra integruota prieiga suinteresuotoms institucijoms, kreditoriams prie šioje informacinėje sistemoje kaupiamų duomenų. Siekiant nuo 2023-01-01 įgyvendinti Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 32 str. dėl kreditorių ir kitų asmenų informavimo apie juridinio asmens nemokumo procesą, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnyba yra suplanavusi ir toliau tęsti AVNIS modernizavimo darbus. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena trunka ilgą laiką, o modernizavimo darbai yra tęstinio pobūdžio, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Pateikti Šiaulių universiteto statybos darbų planavimo, atlikimo ir atsiskaitymo tvarkos aprašą.
Parengtas statybos darbų planavimo, atlikimo ir atsiskaitymo darbų aprašas.
Įvertinti metodikų, skirtų padėti pedagogams kokybiškai organizuoti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymą, poreikį ugdymo įstaigose ir užtikrinti trūkstamų metodikų parengimą. Įvertinti specialiųjų ugdymo ir mokymo priemonių, reikalingų kokybiškai organizuoti neįgalių ir specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymą, poreikį ir organizuoti ugdymo įstaigų aprūpinimą jomis.
Parengtos ar įsigytos metodinės priemonės ir organizuoti darbo su specialiųjų poreikių turinčiais vaikais mokymai švietimo įstaigų darbuotojams (dalyvavo apie 4 tūkst. asmenų), ES fondų lėšomis finansuota švietimo pagalba tiesiogiai daugiau kaip 30-yje bendrojo ugdymo mokyklų. Plėtojant įtraukiojo švietimo pagalbos metodinę pagalbą, vystytas tokios pagalbos teikimo modelis ir metodikos. Įsigytos specialiosios mokymo bei ugdymui skirtos techninės pagalbos priemonės, kurios ugdymo procesą turėtų pagerinti apie 20 proc. visų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų. Nacionalinė švietimo agentūra 2020 m. gruodžio mėn. atliko bendrojo ugdymo mokyklų apklausą apie turimas specialiąsias mokymo priemones bei jų ir techninės pagalbos priemonių poreikį. Mokyklų aprūpinimas metodikomis ir specialiosiomis ugdymo priemonėmis tęsiamas įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.
Siekiant atrinkti labiausiai motyvuotus kandidatus į savanorišką nenuolatinę karo tarnybą ir mažinti neįgijusių pagrindinio karinio parengtumo karių kaitą, tobulinti kandidatų į tarnybą atrankos įverčio kriterijus.
Siekiant gerinti į Stebėsenos informacinę sistemą pateikiamų duomenų kokybę, užtikrinti, kad informacija į sistemą būtų pateikiama Strateginio planavimo metodikoje nurodytu laiku ir nustatytos apimties.
Ministerija nenumatė priemonių rekomendacijai įgyvendinti, nors trūkumų nustatyta buvo. Stebėsenos informacinėje sistemoje ministerijai atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus ir vėl nustatyta trūkumų: nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 15 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.
Bendradarbiaujant su savivaldybėmis, užtikrinti psichologinės pagalbos prieinamumą visiems ikimokyklinio, priešmokyklinio, bendrojo ugdymo ir pirminio profesinio mokymo programose dalyvaujantiems mokiniams.
Siekiant atliepti psichologinės pagalbos teikimo poreikį mokyklose ir savivaldybių pedagoginėse psichologinėse ir švietimo pagalbos tarnybose, psichologinės pagalbos plėtrai 2018–2019 m. skirta 3,8 mln. Eur. ES projekto „Saugios aplinkos mokykloje kūrimas II“ lėšomis 2019 m. psichologinė pagalba buvo teikiama 758 ikimokyklinio, bendrojo ugdymo ir profesinio rengimo įstaigose (toliau – mokyklos). Iš viso buvo įsteigta 118,4 psichologo pareigybių mokyklose ir pedagoginėse psichologinėse/ švietimo pagalbos tarnybose, pirktos psichologinės pagalbos paslaugos savivaldybėse. Psichologinės pagalbos plėtrai 2019 m. panaudota 2,9 mln. Eur. Tęsiant plėtrą 2020 m. tam skirta 1,5 mln. Eur. Įsteigtos 75 psichologų pareigybės mokyklose, 20 psichologų pareigybių pedagoginėse psichologinėse tarnybose/švietimo pagalbos tarnybose. 2018 m. patvirtintas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimas (4 str. 5 d. 12 p.), kuris leidžia nepanaudotas savivaldybių biudžetų lėšas, skirtas piniginei socialinei paramai, skirti psichologų ir kitų švietimo pagalbos specialistų pareigybių išlaikymui. Tačiau dėl reikalingą kvalifikaciją turinčių psichologų stokos psichologinės pagalbos prieinamumo problema išlieka. Švietimo ir mokslo ministras 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229 patvirtino rekomendacijas dėl krizių valdymo mokyklose. Krizės valdymo mokykloje komandos nariams būtina turėti savižudybės ir savižalos rizikos atpažinimo įgūdžius, komandoje turi būti narys, atsakingas už psichologinės pagalbos organizavimą ir (ar) teikimą. Ugdymo įstaigų vaiko gerovės komisijų, krizių valdymo komandų atstovams organizuojami mokymai krizių valdymo mokyklose tema. Vyriausybė 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtino mokyklų finansavimo metodiką, pagal kurią visos švietimo pagalbai – psichologinei, specialiajai pedagoginei ir pan. – skirtos lėšos privalo būti naudojamos tik šiam tikslui, savivaldybė lėšas turi skirstyti tikslingai pagal poreikį. Psichologinei pagalbai savivaldybės turi skirti ne mažiau kaip 100 proc. lėšų, apskaičiuotų pagal pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti, prevencinėms programoms įgyvendinti nustatytą koeficientą ir faktinį mokinių skaičių. Pakeitus Mokyklų finansavimo metodiką, kasmet skiriamų ir panaudojamų lėšų dalis šiai pagalbai didėjo, 2019 m. nustatytas koeficientas buvo 0,0776, 2020 m. – 0,0952. Švietimo pagalbai mokyklose ir pedagoginę psichologinę pagalbą teikiančioms įstaigoms 2019 m. savivaldybės panaudojo 62,4 mln. Eur. Pedagoginės psichologinės pagalbos modelis pertvarkomas ES lėšomis atlikus modelio ekspertinį vertinimą. Ekspertinio vertinimo ataskaita parengta 2021-04-21 ir skelbiama ministerijos interneto puslapyje: https://www.smm.lt/web/lt/teisine-informacija/tyrimai-analizes/leidiniai-svietimo-problemos-analize/svietimo-pagalba. Modelio ekspertinis vertinimas parodė, kad vienas didžiausių iššūkių užtikrinant pagalbos prieinamumą ir veiksmingumą, yra švietimo pagalbos specialistų stoka, taip pat šių specialistų, ugdymo įstaigų vadovų ir mokytojų nuolatinis kompetencijų tobulinimo poreikis. Švietimo mokslo ir sporto ministras 2021-10-14 įsakymu Nr. V-1879 patvirtino Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 str. pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ str. nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planą, numatė priemones, atliepiančias Lietuvos pedagoginio psichologinio pagalbos modelio ekspertinio vertinimo rekomendacijas (3 uždavinio priemonės sudaryti sąlygas asmenims, kurie neturi mokyklos ar pedagoginės psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos psichologo pareigybei būtinos kvalifikacijos ar kompetencijos, ją įgyti, plėsti ir stiprinti pedagoginės psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos specialistų kompetencijas, skirtas tikslinis finansavimas 100 asmenų pagal nustatytas trūkstamas kompetencijas).
Rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą atidėjinių, neapibrėžtųjų įsipareigojimų pripažinimą, įvertinimą, registravimą apskaitoje ir pateikimą finansinėse ataskaitose.
Patvirtinta tvarka, užtikrinanti tinkamą atidėjinių, neapibrėžtųjų įsipareigojimų pripažinimą, įvertinimą, registravimą apskaitoje ir pateikimą finansinėse ataskaitose.
Rekomenduojame ištaisyti investicijų į viešąsias įstaigas apskaitos klaidas.
Vilniaus Gedimino technikos universitetas
2016 m. I ketvirtį Vilniaus Gedimino technikos universitetas patikslino investicijų į viešąsias įstaigas duomenis. Atnaujinta informacija pateikta finansinėje 2016 m. I ketv. ataskaitoje Vilniaus Gedimino technikos universiteto internetinėje svetainėje. Taip pat pateiktas Didžiosios knygos 161 buhalterinės sąskaitos išrašas.
Parengti ir patvirtinti ilgalaikį mokyklų vertinimo vykdymo planą, jame numatyti vertinamų mokyklų skaičių ir lėšas.
Ministerija informavo, kad apžvalga skelbiama: 2021-m.-teminio-isorinio-vertinimo-ataskaita_22-3-3-GV_TA.pdf (smm.lt)Mokyklų vertinimo ataskaitas galima rasti čia:Nacionalinė švietimo agentūra - » Išorinio vertinimo rezultatai (smm.lt)
Įtvirtinti administratoriams pareigą atsakingai institucijai periodiškai teikti informaciją apie kvalifikacijos kėlimą.
Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p., Nemokumo administratorių rūmų (NAR) prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė informacijos apie jų kvalifikacijos kėlimą pateikimo ir šios informacijos vertinimo tvarką. Šio aprašo 5 ir 6 p. įtvirtinta, kad nemokumo administratorius NAR kasmet, iki sausio 31 d., turi pateikti kvalifikacijos kėlimo ataskaitą, pažymėjimus ar kitus dokumentus, pasirašytus juos išdavusio kvalifikacijos kėlimo renginio organizatoriaus, patvirtinančius, kad jis dalyvavo ataskaitoje nurodytuose kvalifikacijos kėlimo renginiuose, arba jų kopijas, išskyrus mokymus, organizuotus NAR. Aprašo 10-18 p. nustatytos administratoriaus kvalifikacijos kėlimo vertinimo procedūros.
Numatyti „Lietuva 2030“ ir Nacionalinės pažangos programos strateginių dokumentų integravimą Nacionalinėje jaunimo politikos plėtros programoje ar ją įgyvendinančiuose veiksmų planuose.
Parengus Nacionalinės jaunimo politikos plėtros programos 2017–2019 m. veiksmų planą buvo įvertintos ir numatytos sąsajos su Lietuva 2030 ir Nacionaline 2014–2020 m. pažangos programa, išlaikytas integralumas bei atitiktis šių programų keliamiems tikslams, siekiant numatyti pažangą ir tą išmatuojančius kriterijus. Vis tik būklė fiksuojama kaip iš dalies įgyvendinta, nes aiškiai atsekamų sąsajų vis dar trūksta.
Siekiant pašaukti labiausiai trūkstamų specialybių karius, tobulinti reglamentavimą, numatant daugiau galimybių rinkti informaciją apie aktyviojo kariuomenės personalo rezervo karių įgytas specialybes ir kvalifikaciją po atleidimo iš tikrosios karo tarnybos.
Tam, kad kontroliniai klausimynai būtų ūkio subjektams kaip savikontrolės priemonė, tobulinti juos, kad būtų suprantami visiems kontrolės proceso dalyviams, ir užtikrinti jų sklaidą.
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba
Siekiant, kad kontroliniai klausimynai būtų ūkio subjektams kaip savikontrolės priemonė, kontrolinių klausimynų projektai skelbiami VMVT tinklalapyje kviečiant verslo atstovus pateikti pasiūlymus / pastabas ir siunčiami derinti veterinarijos sritims atstovaujančioms asociacijoms. Informacija apie patvirtintus VMVT kontrolinius klausimynus siunčiama verslo asociacijoms, kad ūkio subjektai galėtų susipažinti su reikalavimais, nurodytais klausimynuose bei pasitikrinti, ar vykdoma veikla atitinka reikalavimus.
Nustatyti reikalavimus mokymams, kurie būtų pripažįstami tinkamais kvalifikacijos kėlimui.
Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p., Nemokumo administratorių rūmų (NAR) prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė jų kvalifikacijos kėlimo reikalavimus. Šio aprašo 3.1 p. įtvirtinta, kad administratoriai privalo kryptingai ir sistemingai kelti profesinę kvalifikaciją, dalyvaudami kvalifikacijos kėlimo renginiuose (turintis teisę administruoti nemokumo procesus trumpiau negu 5 metus – 40 akad. val. per kalendorinius metus, nuo 5 iki 10 metų – 35 akad. val., nuo 10 iki 15 metų – 30 akad. val., ilgiau negu 15 metų – 24 akad. val. per kalendorinius metus). Pagal aprašo 3.2 p. ne mažiau nei 2/3 minimalios kvalifikacijos kėlimo trukmės turi būti skirta dalykinių (profesinių) žinių ir gebėjimų stiprinimui. Kita dalis kvalifikacijos kėlimo renginių gali būti skirta bendrųjų gebėjimų, susijusių su administratoriaus profesine veikla, stiprinimui ir įgūdžių formavimui pagal NAR prezidiumo patvirtintas mokymų programas.
Siekiant, kad administratoriams būtų taikomos veiksmingos ir objektyvios pažeidimo pobūdį atitinkančios poveikio priemonės:nustatyti papildomas poveikio priemones administratoriams, pvz.: baudas, teisės teikti bankroto administravimo paslaugas sustabdymą ar kt., ir diferencijuoti jas pagal pažeidimo pobūdį ir mastą;apsvarstyti galimybę administratoriams taikytas poveikio priemones skelbti viešai.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 136-138 ir 148 str. diferencijuojant pagal pažeidimų pobūdį yra reglamentuotos nemokumo administratoriams taikomos poveikio priemonės ir jų skyrimo tvarka. Įstatymo 136 str. 1 d. nustatyta, kad atlikdama nemokumo administratorių veiklos priežiūrą priežiūros institucija, nustačiusi šio įstatymo ir kitų nemokumo procesą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimų, gali priima sprendimą dėl vieno arba kelių nurodymų ir (arba) poveikio priemonės skyrimo. Vadovaujantis įstatymo 136 str. 3 d. priežiūros institucija gali skirti vieną šių priemonių: 1) įspėjimą; 2) teisės būti paskirtam nemokumo administratoriumi administruojant naujų juridinių asmenų nemokumo procesus apribojimą nuo 6 mėnesių iki 2 metų; 3) teisės administruoti nemokumo procesus panaikinimą. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už pažeidimus, susijusius su nesilaikymu Nemokumo administratorių etikos kodekso ir profesinės kvalifikacijos kėlimu, gali: 1) pareikšti pastabą; 2) pavesti ištaisyti nustatytus trūkumus per nurodytą terminą; 3) pavesti papildomai kelti profesinę kvalifikaciją (nustatyti valandų skaičių ir terminą, per kurį turi būti papildomai keliama profesinė kvalifikacija); 4) pašalinti iš rūmų narių ar asocijuotų narių.
Siekiant užtikrinti tinkamą pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir suderinti pareigūnų sveikatos priežiūrą reglamentuojančius teisės aktus su Lietuvos nacionalinę sveikatos sistemą reglamentuojančiais teisės aktais, priimti sprendimus dėl Vidaus reikalų ministerijos tolesnio asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo per ministerijos vykdomą programą tikslingumo.
Ministro pirmininko pavedimu Vidaus reikalų ministerijai ir kitoms institucijoms buvo pavesta išanalizuoti esamą teisinį reglamentavimą ir pateikti pasiūlymus dėl pareigūnų sveikatos priežiūros organizavimo pertvarkymo. Vidaus reikalų ministerija įvertino teisinį reglamentavimą bei statutinių įstaigų, taip pat Teisingumo ministerijos ir Sveikatos apsaugos ministerijų nuomonę. Vidaus reikalų ministerijos teigimu, teisės aktai Vidaus reikalų ministerijos įsteigtoms asmens sveikatos priežiūros įstaigoms nedraudžia teikti paslaugų, apmokamų PSDF biudžeto lėšomis; jos gali būti teikiamos tiek pareigūnams, tiek kitiems asmenims. Ministerijos nuomone, pasirinktas sveikatos priežiūros paslaugų teikimo asmens sveikatos priežiūros įstaigose, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Vidaus reikalų ministerija, organizavimo modelis, pagal kurį šios įstaigos ir toliau teikia tiek iš valstybės biudžeto (tik pareigūnams ir buvusiems pareigūnams) finansuojamas paslaugas, tiek kitiems privalomuoju sveikatos draudimu apdraustiems asmenims iš PSDF lėšų apmokamas asmens sveikatos priežiūros paslaugas, leidžia racionaliai panaudoti asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Vidaus reikalų ministerija, medicinos personalą ir infrastruktūrą, taip pat užtikrinti gydytojų ir kito medicinos personalo profesinę realizaciją bei kvalifikaciją, be to, pagerina pareigūnams teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą. Vidaus reikalų ministerija pateikė pasiūlymą Vyriausybei iš esmės nekeisti esamo statutinių pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo, tačiau jį tobulinti, gerinant paslaugų prieinamumą, kokybę bei užtikrinant atitiktį Lietuvos nacionalinę sveikatos sistemą reglamentuojantiems teisės aktams. Vyriausybė šiam pasiūlymui pritarė (2015-06-22 pasitarimo protokolas Nr. 35).
Siekiant užtikrinti tinkamą pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir suderinti pareigūnų sveikatos priežiūrą reglamentuojančius teisės aktus su Lietuvos nacionalinę sveikatos sistemą reglamentuojančiais teisės aktais, Priimti sprendimus dėl pareigūnų sveikatos priežiūros organizavimo pertvarkymo: kad būtų aiškiai nustatyta, kaip organizuojama pareigūnų sveikatos priežiūra, kokios sveikatos priežiūros paslaugos statutiniams pareigūnams ir (ar) kokiais atvejais turi būti papildomai remiamos valstybės biudžeto lėšomis, šių paslaugų gavėjai ir teikėjai; kad visiems šalies statutiniams pareigūnams būtų vienodai prieinamos papildomai per programas iš valstybės biudžeto remiamos sveikatos priežiūros paslaugos; kad teisės aktai, reglamentuojantys statutinių pareigūnų sveikatos priežiūrą, būtų suderinti su Lietuvos nacionalinę sveikatos sistemą reglamentuojančiais teisės aktais; kad valstybės biudžeto lėšos būtų naudojamos efektyviai ir pagal paskirtį.
Vidaus reikalų ministerija, vykdydama Ministro Pirmininko pavedimus, išanalizavo pareigūnų sveikatos priežiūros reglamentavimą, atliko pareigūnų sveikatos priežiūrą reglamentuojančių statutų nuostatų analizę, surinko statutinių įstaigų nuomonę dėl pareigūnų sveikatos priežiūros organizavimo ir pasiūlė Vyriausybei iš esmės nekeisti esamo statutinių pareigūnų sveikatos priežiūros organizavimo, tačiau tobulinti jį, gerinant paslaugų prieinamumą, kokybę ir atitiktį Lietuvos nacionalinę sveikatos sistemą reglamentuojantiems teisės aktams. Lietuvos Respublikos Vyriausybė šiam pasiūlymui pritarė (2015-06-22 pasitarimo protokolas Nr. 35). Buvo suplanuotos ir vykdomos šios priemonės:– nuo 2016-01-01 likviduota Sveikatos priežiūros tarnyba prie VRM, įstaiga, kuri buvo įgaliota organizuoti pareigūnų sveikatos priežiūrą. Funkcijos perduotos VRM, Turto valdymo ir ūkio departamentui prie VRM, VRM Medicinos centrui;– nuo 2016-01-01 nutraukta VRM Medicinos centro Vilniaus filialo veikla, dalį jo funkcijų perduodant VRM Medicinos centro Konsultacijų skyriui ir Pirminės sveikatos priežiūros skyriui;– nuo 2016-07-01 Sveikatos priežiūros tarnybos prie VRM Trakų medicininės reabilitacijos centras jungiamas prie VRM Medicinos centro;– nuo 2015-09-01 VRM Medicinos centro Reabilitacijos skyrius lovų skaičių padidino nuo 15 iki 20;– nuo 2016-01-01 medicininės reabilitacijos paslaugos teikiamos ne tik Vilniuje ir Trakuose, bet ir Palangoje – VšĮ LR VRM Poilsio ir reabilitacijos centre „Pušynas“ bei Druskininkuose – VšĮ Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centre „Dainava“;– 2016 m. privalomi periodiniai profilaktiniai patikrinimai Panevėžio ir Šiaulių apskričių pareigūnams bus atlikti VRM Medicinos centre;– 2015 m. VRM Medicinos centras atnaujino dalį būtinosios medicininės įrangos (pirko regėjimo analizatorių, laboratorinę centrifugą, elektrokardiografą, defibriliatirių ir kt.), parengė 3 metų trukmės būtinosios įrangos atnaujinimo investicinį projektą, kuriame numatyta 2016 m. įsigyti medicininės įrangos už 63 tūkst. Eur sumą, 2017 m. – 175 tūkst. Eur;– 2016 m. numatyta sukurti ir į elektroninę erdvę perkelti visos šalies pareigūnų registracijos ir informavimo sistemą sveikatos priežiūros paslaugoms gauti;– numatoma parengti ir įdiegti tarptautinius reikalavimus atitinkančią pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės stebėsenos sistemą. VRM Medicinos centras vykdo pareigūnų pasitenkinimo sveikatos priežiūros paslaugomis vertinimą;– parengtas, suderintas su Sveikatos apsaugos ministerija ir priimtas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro įsakymas „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2006 m. lapkričio 7 d. įsakymo Nr. 1V-425 „Dėl papildomai per programas iš valstybės biudžeto remiamos vidaus tarnybos sistemos pareigūnų sveikatos priežiūros masto patvirtinimo“ pakeitimo“. Pareigūnas, norėdamas gauti valstybės laiduojamas (nemokamas) specializuotas gydytojo konsultacijas ar stacionarines paslaugas, turi turėti šeimos gydytojo ar gydytojo specialisto išduotą siuntimą.;– parengtas, suderintas su Sveikatos apsaugos ministerija ir Finansų ministerija ir priimtas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2015 m. rugsėjo 30 d. įsakymas Nr. 1V-762 „Dėl Vidaus tarnybos sistemos pareigūnų stacionarinės medicininės reabilitacijos, prevencinės ir postvencinės medicininės psichologinės reabilitacijos, sveikatos grąžinamojo, antiredicyvinio gydymo, kai jis apmokamas iš dalies arba neapmokamas iš privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto, tvarkos aprašo patvirtinimo“;– patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2015 m. sausio 26 d. įsakymas Nr. 1V-47 „Dėl valstybės biudžeto lėšų, skirtų pareigūnų sveikatos priežiūrai, naudojimo pagrįstumo kontrolės vykdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (patikslinta 2015-10-14 įsakymu Nr. 1V-811);– vykdomos ir kitos priemonės (pvz. nuo 2016-07-01 numatyta galimybė tiriamiesiems apskųsti CMEK sprendimus VRM Medicinos centro komisijai, 2016 m. padidintas vidutinis darbo užmokestis slaugytojams bei gydytojams).
Siekiant užtikrinti, kad ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų bendradarbiavimas, pažangių priežiūros priemonių ir gerosios jų taikymo praktikos sklaida būtų kuo platesnė ir naudingesnė, imtis priemonių, kad visoms institucijoms būtų sudarytos sąlygos dalyvauti bendradarbiavimo grupėse (susitikimuose).
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės, iš kurių 1 neįgyvendinta. Įgyvendinant rekomendaciją suorganizuoti renginiai visoms priežiūros institucijoms, kuriuose buvo pristatytos pažangios priežiūros priemonės, geroji taikymo praktika, tačiau neinicijuoti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimai (kuriais turėjo būti įtvirtintos platesnės Ekonomikos ir inovacijų ministerijos ir priežiūros institucijų bendradarbiavimo formos ir gerosios praktikos sklaidos priemonės).Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Periodiškai suderinti ir rengti švietimo stebėsenos kokybinių tyrimų ir su švietimo stebėsena susijusių projektinių veiklų planą.
Parengtas planuojamų stebėsenos tyrimų ir su švietimo stebėsena susijusių projektinių veiklų sąvadas: http://www.smm.lt/web/lt/teisesaktai/tyrimai-ir-analizes/svietimo-problemos-analizes/2012-metu
Vienoje vietoje skelbti visų su švietimo stebėsena susijusių tyrimų, apžvalgų, vertinimų ir analizių rezultatus.
Pasibaigusių tyrimų ataskaitų nuorodas galima rasti pateiktame veiklų sąvade:http://www.smm.lt/web/lt/teisesaktai/tyrimai-ir-analizes/svietimo-problemos-analizes/2012-metu
Siekiant rezultatyvios pagalbos keičiant smurtinį elgesį: - patvirtinti smurtinio elgesio keitimo programą, kuria vadovautųsi šias programas vykdančios įstaigos;- nustatyti smurtautojų įtraukimo į ministerijos finansuojamas smurtinio elgesio keitimo programas mechanizmą (algoritmą);-nustatyti vykdomų programų veiksmingumo vertinimo rodiklius.
Peržiūrėti valstybės (strateginius) švietimo ir mokslo stebėsenos rodiklius ir juos atnaujinti, įvertinus jų stebėsenos galimybes ir paskirtį.
Ministerija panaikino nepamatuojamus valstybės (strateginius) švietimo stebėsenos rodiklius (2018-12-07 ministro įsak. V-1007). Švietimo stebėsenos rodikliai pakeisti 2019-05-22 ministro įsakymu Nr. V-620. Parengtas ir patvirtintas (2018-08-03 ministro įsak. Nr. V-688) valstybės (strateginių) mokslo stebėsenos rodiklių sąrašas. Šis sąrašas atnaujintas (2020-11-06 ministro įsak. Nr. V-1703) ir patvirtinti rodiklių aprašai (2020-11-26 Nacionalinės švietimo agentūros direktorės įsak. Nr. VK-622). Rodiklių stebėseną kasmet vykdo Nacionalinė švietimo agentūra Švietimo valdymo informacinėje sistemoje.Stebint švietimo ir mokslo (strateginius) rodiklius, užtikrinami išsamesni stebėsenos duomenys, leidžiantys stebėti sistemos pokyčius.
Užtikrinti, kad nustačius poreikį būtų patvirtinti taktiniai stebėsenos rodikliai.
Švietimo ir mokslo stebėsenos koordinavimo grupei pritarus, Švietimo informacinių technologijų centro direktoriaus 2019-06-10 įsakymu Nr. V1-81 patvirtinti Valstybės (taktiniai) švietimo stebėsenos rodikliai.
Kartu su suinteresuotomis institucijomis sukurti bendrą sistemą dėl „valstybės užsakymų MTEP“ inicijavimo ir vykdymo.
Ministerija kartu su Lietuvos mokslo taryba, Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūra, moksliniais institutais parengė ir susistemino informaciją apie visas valstybės MTEP užsakymų galimybes ir priemones, kurią viešai paskelbė ministerijos interneto svetainėje vieno langelio principu (www.smm.lt/web/lt/mokslas/valstybes-mtep-uzsakymai). Svetainėje pateikiama informacija apie kvietimų ir paraiškų teikimo tvarką, projektų inicijavimo ir vykdymo aprašai, nurodomos projektus koordinuojančios institucijos, kontaktiniai asmenys ir kt.
Vertinti per Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūrą finansuojamų MTEP projektų poveikį.
Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros direktorius 2017-05-30 įsakymu Nr.2V-157 patvirtino agentūros administruojamų programų (priemonių) poveikio vertinimų organizavimo darbų grafiką, o 2017-06-12 įsakymu Nr. 2V-173 – administruojamų programų (priemonių) poveikio vertinimo metodiką. Agentūra, vertindama administruojamų projektų (priemonių) poveikį, turės galimybę įvertinti investicijų į MTEP duodamą rezultatą ir veiklų tikslingumą.
Patikslinti mokslo ir studijų institucijų finansavimo sistemą, kad skiriamos lėšos efektyviau skatintų mokslo ir studijų institucijų kartu su verslu vykdomas bendras veiklas.
Vyriausybės 2017-08-09 nutarimu Nr. 668 pakeistas Valstybės biudžeto lėšų moksliniams tyrimams, eksperimentinei plėtrai ir meno veiklai plėtoti skyrimo mokslo ir studijų institucijoms tvarkos aprašas. Patikslinus šį aprašą, lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant į mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimą su verslu.
Peržiūrėti galiojančias autorines sutartis ir atlikti sutarčių nuostatų, reglamentuojančių atsiskaitymo už suteiktas paslaugas laikotarpį, pakeitimus, vadovaujantis Mokėjimų, atliekamų pagal komercines sutartis, vėlavimo prevencijos įstatymu.
Lietuvos mokslo tarybos sudaromų autorinių sutarčių nuostatos, reglamentuojančios atsiskaitymo už suteiktas paslaugas laikotarpį, atitinka Mokėjimų, atliekamų pagal komercines sutartis, vėlavimo prevencijos įstatymo nuostatas.
Siekiant, kad priežiūros institucijų ir (ar) jų priežiūros funkcijų konsolidavimas būtų rezultatyvus, periodiškai vertinti ir prižiūrėti ūkio subjektų priežiūros institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo rezultatus / tikslų pasiekimą ir, esant nepasiektiems rezultatams / tikslams, apie tai informuoti Vyriausybę ir teikti siūlymus dėl tolimesnių veiksmų.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 3 priemonės, iš kurių:- 1 neįgyvendinta (3.1). Neparengtos metodinės gairės, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso);- 1 įgyvendinta (3.2). Atliktas 2020-2022 m laikotarpio Priežiūros institucijų veiklos vertinimas ir paskelbta ataskaita (rengiama 2023-2024 m. laikotarpio ataskaita);-1 iš dalies įgyvendinta (3.3) - 2023 m. I ketv. Vyriausybei pateikti 2020-2022 m. laikotarpio Švieslentės tyrimo rezultatai, apimantys rekomendacijas dėl priežiūros institucijų veiklos tobulinimo, tačiau nepateiktos išvados atsižvelgiant į 3.1 priemonės rezultatus, kadangi 3.1 priemonė nebuvo įgyvendinta.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Stiprinti projektų vykdymo kontrolę, reikalaujant iš projektų vykdytojų tinkamo atsiskaitymo ir vertinant projektinėmis veiklomis kuriamą kokybinį rezultatą.
Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Ministerija peržiūrėjo nuostatus, patikslino atrankos kriterijus, kurie rodytų kokybinę pažangą.
Įvertinti visų 2025 m. Lietuvos šaulių sąjungai pavestų užduočių ir skirtų asignavimų panaudojimo teisėtumo ir rezultatyvumo vertinimą, siekiant įsitikinti, kad lėšos panaudotos nustatytiems tikslams pasiekti, o įsigytas turtas ir paslaugos yra tinkamai naudojami sąjungos veikloje.
Įteisinti ir periodiškai atlikti profesinio mokymo kokybės vertinimą.
Patvirtintas (ministro 2020-03-25 įsakymu Nr. V-442) Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Nustatyti 5 veiklos išorinio vertinimo rodikliai ir jų ribinės reikšmės. Jei įstaigos rodiklių skaitinės vertės siekia nustatytas rodiklių ribines (minimalias ar maksimalias) skaitines vertes, laikoma, kad veiklos kokybė atitinka keliamus reikalavimus. Šiuo atveju profesinio mokymo įstaigos veiklos išorinis vertinimas, organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą, yra atliekamas vieną kartą per 5 metus.Patvirtintas profesinio mokymo įstaigų (12 įstaigų), kuriose 2020-2021 m. atliekamas veiklos išorinis vertinimas, sąrašas ir atlikti 12-os įstaigų vertinimai (dėl karantino – nuotoliniu būdu) bei pateiktos rekomendacijos veiklos tobulinimui. Sukurta profesinio mokymo įstaigų veiklos išorės vertinimo sistema ir pradėti vertinimai sudaro sąlygas profesinio mokymo tiekėjams gerinti veiklos rezultatus, didinti profesinio mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams.
Siekiant, kad vertinimo kriterijai padėtų įvertinti, kokius naujus rezultatus ministerija planuoja gerinti vykdydama priemones, trečio tikslo uždaviniams numatyti naujus vertinimo kriterijus, kuriais būtų matuojama tai, ko siekiama.
Atnaujinti strateginio planavimo grupę ir numatyti strateginio plano ir programos atnaujinimo darbus ir terminus.
Pateiktas Lietuvos mokslo tarybos pirmininko 2016-10-12 įsakymas Nr. V-258 „Dėl Lietuvos mokslo tarybos 2017–2019 m. strateginio plano projekto rengimo grupės sudarymo“ kopija, kuriuo atnaujinta strateginio veiklos plano rengimo grupė.
VĮ Turto bankas 2014-09-05 direktoriaus įsakymu papildė finansinės rizikos valdymo politikos aprašą nuostatomis dėl limitų pagal geografinį investicijų paskirstymą.
Sukurti ir įdiegti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo įstaigų veiklos išorinio vertinimo sistemą.
Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo įstaigų išorinio vertinimo sistema sukurta ir įdiegta- 2022 m. birželio 2 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-908 patvirtintas Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės išorinio vertinimo organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas bei parengta ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų įsivertinimo metodika . Gavus finansavimą, bus atliktas visų ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių įstaigų (tiek savivaldybės, tiek privačių) išorinis vertinimas.
Siekiant užtikrinti, kad ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ar taršos leidimų išdavimo procesai vyktų nustatytais terminais, numatyti ir įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad ūkio subjektų pateikti poveikio aplinkai vertinimo dokumentai ir taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ir taršos leidimų paraiškos būtų išnagrinėtos teisės aktuose numatytais terminais.
Siekiant užtikrinti, kad ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ar taršos leidimų išdavimo procesai vyktų nustatytais terminais skaitmenizuotas Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimas, sustiprint0s dokumentų nagrinėjimo ir rengimo terminų laikymosi kontrolės procedūros, pradėtas Taršos prevencijos procedūrų informacinės sistemos (TPPIS) kūrimo ir diegimo projektas.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Numatyti priemones, kurios užtikrintų laiku atliekamą išmokų apskaičiavimą ir atsiskaitymą su darbuotojais, siekiant išvengti materialinės žalos valstybės biudžetui.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2020 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. V-79 patvirtinti personalo administravimo procesų aprašai. Dokumentų valdymo sistemoje „@vilys“ 2019 m. pabaigoje įdiegta automatinė dokumentų skirstymo sistema užtikrina savalaikį išmokų apskaičiavimą ir atsiskaitymą su darbuotojais.
Siekiant, kad būtų užtikrintas sklandus bendradarbiavimas su savivaldybėmis dėl joms svarbių savivaldybės teritorijoje esančių valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų statybos darbų įgyvendinimo, tobulinti bendradarbiavimo su savivaldybėmis procesą taip, kad darbams atlikti būtų suplanuoti terminai ir darbai įgyvendinami laiku.
Siekiant užtikrinti specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams jų poreikius atliepiantį ugdymą ir švietimo pagalbą, diegti atvirųjų klasių modelius:atnaujinti kriterijus, kuriuos atitinkančiose pradinio ir pagrindinio ugdymo klasėse privalo dirbti antrasis mokytojas;atnaujinti kriterijus, kuriuos atitinkančiose pradinio ir pagrindinio ugdymo klasėse privalo dirbti švietimo pagalbą teikiantis asmuo.
Siekiant, kad Vyriausybė, atsiskaitydama Seimui už veiklos rezultatus, kartu pateiktų ir konsoliduotųjų ataskaitų rinkinius, būtina suderinti atsiskaitymo terminus.
Priimtas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 pakeitimo įstatymas (2020-10-01 Nr. XIII-3308) pakeitė Vyriausybės Seimui teikiamų (ir Seimo tvirtinamų) metinių ataskaitų rinkinių sudėtį, pateikimo terminus ir tvarką. Įstatyme nustatytas valstybės, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinių ir audito ataskaitų pateikimo Seimui terminas – iki gegužės 15 d. (2022 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių rinkinių), nacionalinio ataskaitų rinkinio – iki birželio 5 d. (2024 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių rinkinių). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 str. pakeitimo įstatymo pakeitimu (2021-12-23 Nr. XIV-840) naujojo teisinio reglamentavimo įsigaliojimas nukeltas vieneriems metams. 2023 metų valstybės, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkiniai ir audito ataskaitos Seimui pateiktos gegužės 15 d., o iki birželio 5 d. Seimui bus teikiamas 2025 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių nacionalinis ataskaitų rinkinys. Naujos įstatymo nuostatos leido ir veiklos rezultatus susieti su finansiniais duomenimis – valstybės metinių ataskaitų rinkinio sudėtis papildyta valstybės pažangos ataskaita, kuri apima Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.
Siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir išvengti piktnaudžiavimo restruktūrizavimo procesu atitolinant bankroto procedūras, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kurie trumpintų restruktūrizavimo plano projekto pateikimo teismui terminą (1.5 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais nustatyti trumpesni restruktūrizavimo plano projekto pateikimo teismui terminai, siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir išvengti piktnaudžiavimo restruktūrizavimo procesu atitolinant bankroto procedūras. Įmonių restruktūrizavimo įstatyme terminas restruktūrizavimo plano projektui pateikti nustatytas iki 4 mėn., kurį teismas galės pratęsti restruktūrizavimo plano projekto pateikimo teismui terminą, tačiau jis negalės viršyti 6 mėn. nuo nutarties iškelti restruktūrizavimo bylą įsiteisėjimo dienos (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 110 str. 1-3 d.). Iki Juridinių asmenų nemokumo įstatymo priėmimo buvo taikomas 6 mėn. terminas restruktūrizavimo plano projektui pateikti, su galimybe šį terminą teismui pratęsti dar 1 mėn. (Įmonių restruktūrizavimo įstatymas, 14 str. 5 d.).
Siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir išvengti piktnaudžiavimo restruktūrizavimo procesu atitolinant bankroto procedūras, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kurie numatytų galimybę stabdyti visų ar tam tikrų prievolių vykdymo užtikrinimo priemonių vykdymo stabdymą restruktūrizavimo plano rengimo metu (1.5 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais įtvirtinta galimybė stabdyti visų ar tam tikrų prievolių vykdymo užtikrinimo priemonių vykdymo stabdymą restruktūrizavimo plano rengimo metu (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 28 str. 2 d.), taip sudarytos sąlygos apsaugoti kreditorių interesus ir išvengti piktnaudžiavimo restruktūrizavimo procesu atitolinant bankroto procedūras.
Siekiant užtikrinti nukentėjusiųjų asmenų apsaugą, tobulinti smurtą patyrusio asmens apsaugos užtikrinimo priemonių skyrimo tvarką taip, jog sprendimai dėl minėtų priemonių skyrimo būtų priimami, įvertinus pakartotinio smurto rizikos laipsnį ir paskirtas kardomąsias priemones.
Seimas 2016-10-12 priėmė Lietuvos Respublikos apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo Nr. XI-1425 1, 2, 4, 5, 7, 8, 9 straipsnių pakeitimo ir 6 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymą Nr. XII-2680. Juo numatyta, kad, kai nepakanka duomenų nedelsiant pradėti ikiteisminį tyrimą ir būtina patikslinti įvykio aplinkybes, policijos pareigūno prašymu apylinkės teismas priima sprendimą dėl laikinųjų smurtą patyrusio asmens apsaugos užtikrinimo priemonių skyrimo smurtautojui.
Siekiant didinti viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos procesų kokybę, standartizuoti veiklos procesus, būtinus įstaigų centralizuotam buhalterinės apskaitos tvarkymui.
Finansinės apskaitos įstatymo (2021-11-23 įstatymu Nr. XIV-680 priimta Buhalterinės apskaitos įstatymo Nr. IX-574 nauja redakcija) 5 skyriuje nustatyti viešojo sektoriaus subjektų apskaitos organizavimo ir tvarkymo reikalavimai. 2023-08-25 baigtas įgyvendinti projektas „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“: peržiūrėti finansinės apskaitos procesai, parengtas standartizuotų šios apskaitos procesų modelis, įdiegtas Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrasis posistemis (FABIS – modernizuotas FVAIS), naudojamas visuose viešojo sektoriaus subjektuose, kurių finansinė apskaita tvarkoma centralizuotai. Konsolidavus finansinės apskaitos tvarkymo funkcijas Nacionaliniame bendrųjų funkcijų centre visi viešojo sektoriaus subjektai turi pareigą taikyti nuo 2023-09-01 įsigaliojusius finansų ministro 2006-09-19 įsakymu Nr. 1K-152 (2023-09-29 įsakymo Nr. 1K-303 redakcija) patvirtintus FABIS standartinius finansinės apskaitos procesus, kurie nustatyti remiantis standartizuotų finansinės apskaitos procesų modeliu.
Siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir išvengti piktnaudžiavimo restruktūrizavimo procesu atitolinant bankroto procedūras, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kurie užtikrintų, kad nemokioms įmonėms nebūtų keliamos restruktūrizavimo bylos (1.3 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais įtvirtinta, jog restruktūrizavimo byla gali būti keliama tik tuo atveju, jeigu juridinis asmuo turi finansinių sunkumų, yra gyvybingas ir nėra likviduojamas dėl bankroto. Sprendžiant klausimą dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo, turi būti įsitikinama juridinio asmens gyvybingumu, kuris suprantamas kaip juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo vykdo ūkinę komercinę veiklą, leisiančią jam vykdyti prievoles ateityje (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 21 str. 1 d.).
Siekiant užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos, nustatyti: kokiais terminais (dažnumas) ir kokio turinio ataskaitas apie restruktūrizavimo plano vykdymą turi teikti valdymo organai ir / ar restruktūrizavimo administratorius kreditoriams ir teismui (1.8 išvada).
Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtino Juridinio asmens restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitos rengimo tvarkos aprašą, kuriame nustatyti terminai (periodiškumas) ir kokio turinio ataskaitas apie restruktūrizavimo plano vykdymą turi teikti valdymo organai ir / ar restruktūrizavimo administratorius kreditoriams ir teismui, taip sudarytos sąlygos užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos.
(V) EX.19 Rekomenduojame:1) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas (netinkamos DU ir ilgalaikio materialiojo turto draudimo išlaidos, klaida projekte Nr. VP2-3.1-IVPK-10-V-01-015 103,76 Eur);2) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas.
(V) EX.22 Projekto vykdytojas nevykdo PFAS nustatytų įpareigojimų ir dėl to neužtikrinamas projekto tęstinumas. Rekomenduojame LVPA užtikrinti, kad būtų įgyvendintas PFAS 2.1.19 p. nustatytas įsipareigojimas ir projekto finansavimo lėšomis sukurtas turtas būtų įregistruotas projekto vykdytojo vardu arba vadovautis LRVN 1443(1036) 191 p. nuostatomis.
2016-12-16 el. paštu iš LVPA buvo gauta informacija, kad projekto metu sukurtas turtas nuosavybės teise priklauso projekto vykdytojui bei pateikta Nekilnojamojo turto registro centrinio duomenų banko išrašo kopija.
(V) EX.14 Netinkamos finansuoti DU išlaidos. Rekomenduojame patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas.Audito metu buvo teikta rekomendacija, atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti su neatitikimu susijusias ES struktūrinės paramos lėšas. LVPA šią rekomendacijos dalį įgyvendino susigrąžinusi ES struktūrinės paramos lėšas.
Rekomendacija įgyvendinta (susigrąžintos ES struktūrinės paramos lėšos ir patikslinta išlaidų deklaracija).
Siekiant gauti patikimą ir objektyvią finansinių ataskaitų rinkinių informaciją, reikalingą ekonominiams sprendimams priimti, rekomenduojame tęsti viešojo sektoriaus buhalterinės apskaitos optimizavimo procesą mažinant viešojo sektoriaus subjektų skaičių ir centralizuojant buhalterinės apskaitos funkciją.
Valstybės biudžetinių įstaigų finansinės apskaitos funkcijų konsolidavimas pradėtas 2018 m. (Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 126) ir atliekamas etapais. 2018-02-15 įsteigtas Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, atsakingas už bendrųjų funkcijų konsolidavimą viešajame sektoriuje. Atsižvelgiant į įstaigų reorganizavimą, Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 pakoreguotas finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo grafikas ir atnaujintas įstaigų sąrašas, kuriame apskaitos funkcijų konsolidavimą numatyta baigti 2027 m. III ketv.Vyriausybei tęsiant vykdomas viešojo sektoriaus optimizavimo iniciatyvas, palaipsniui mažinamas įstaigų, taigi ir konsolidavimo procese dalyvaujančių viešojo sektoriaus subjektų, kuriems yra pareiga rengti atskirus finansinių ataskaitų rinkinius, skaičius. Visgi, subjektų, rengiančių finansines ataskaitas pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus, skaičius ateityje didės dėl viešojo sektoriaus subjektų aprėpties praplėtimo iki valdžios sektoriaus (įgyvendinant Finansų ministerijai teiktą rekomendaciją).Siekdami efektyvesnio centralizavimo, 2022 m. atlikę auditą „Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas“ centrui ir Finansų ministerijai teikėme rekomendacijas nustatyti įstaigų centralizavimo kriterijus, sukurti trūkstamas ir patobulinti turimas informacines sistemas, užtikrinti žmogiškųjų išteklių kompetencijas funkcijoms vykdyti (rekomendacijos dar nėra įgyvendintos). Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos yra susiję, šią rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame, o tolimesnę stebėseną tęsiame atlikdami minėto audito rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Išvystyti IT gerąsias valdymo praktikas atitinkantį valstybės informacinių išteklių valdymo mechanizmą, kuris užtikrintų bendrą ir į svarbiausius prioritetus orientuotą planavimą, numatytų siektiną IT valdymo brandos lygį ir pažangą vertinti leidžiantį stebėsenos mechanizmą, efektyviai naudojant sukurtas technines priemones.
Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 4 priemonės, iš kurių:-2 įgyvendintos: parengtos valstybės IT projektų portfelio valdymo gairės ir inicijuoti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimai (vykdoma valstybės informacinių išteklių valdymo pertvarka, formuojama architektūra);-1 iš dalies įgyvendinta: priimti sprendimai dėl ARSIS, nusprendžiant kurti naują stebėsenos sistemą;-1 neįgyvendinta: neparengtos IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisyklės.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Lietuvos mokslo tarybos valdybos narių nusišalinimą nuo visų veiksmų, sukeliančių interesų konfliktą, atlikti vadovaujantis Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos patvirtintomis rekomendacijomis.
Lietuvos mokslo tarybos valdybos narių nusišalinimas nuo visų veiksmų, sukeliančių interesų konfliktą, atliekamas vadovaujantis Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos patvirtintomis rekomendacijomis.
Atlikus pastatų poreikio analizes, priimti sprendimus dėl visų direkcijų veikloje nenaudojamų ir nereikalingų pastatų perdavimo VĮ Turto bankui ir / ar kitoms institucijoms arba jų likvidavimo.
Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba VĮ Turto bankui perdavė susistemintą informaciją apie direkcijų priimtus sprendimus dėl jų turimo turto nuomos, perdavimo ar likvidavimo.
Parengti naują programą, kuri būtų orientuota į mokslo ir studijų sistemos problemų sprendimą ir pažangą, o nustatyti programos vertinimo kriterijai parodytų, kokius rodiklius planuojama gerinti valstybės biudžeto lėšomis.
Parengtas ir Lietuvos mokslo tarybos pirmininko įsakymu patvirtintas 2017–2019 m. Lietuvos mokslo tarybos strateginis veikos planas, kuriame numatytos priemonės ir vertinimo kriterijai, kurie sudaro sąlygas parodyti kokius rodiklius planuojama gerinti valstybės biudžeto lėšomis. Numatyta visuomenei ir valdžios institucijoms pristatyti programų ir priemonių tarpinius rezultatus, teikti siūlymus dėl mokslinių tyrimų vertinimo kokybės didinimo, suformuoti atskiras jaunųjų mokslininkų konkursines grupes, skatinant jų profesinę kompetenciją, numatytos priemonės mokslo tarptautiškumui skatinti ir kt.
Inicijuoti vykdomų technologinės plėtros projektų tęstinumą užtikrinančios sistemos sukūrimą.
Technologinės plėtros projektų vykdymas perduotas vienai institucijai – Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūrai, taip sudarytos sąlygos užtikrinti technologinės plėtros projektų tęstinumą.
Užtikrinti nešališką ir skaidrų mokslinių tyrimų projektų ekspertinį vertinimą.
Lietuvos Respublikos Seimo 2017-06-22 nutarimu Nr. XIII-499 patvirtinti naujos redakcijos tarybos nuostatai. Vadovaujantis šių nuostatų, patvirtintų Seimo 2017-06-22 nutarimu Nr. XIII-499 „Dėl Lietuvos mokslo tarybos nuostatų patvirtinimo“, 27.5 papunkčiu, Lietuvos mokslo tarybos valdybos 2017-12-13 nutarimu Nr. 8V-76 „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių viešų ir privačių interesų konflikto vengimo principų“ (2018-01-10 Nr. 8V-4 redakcija) buvo patvirtinti tarybos narių viešų ir privačių interesų konflikto vengimo principai. Minimo nutarimo pagrindu, tarybos pirmininko 2018-01-22 įsakymu Nr. V-32 patvirtintas Galimo interesų konflikto Lietuvos mokslo taryboje vengimo aprašas, kuris nustato tarybos narių ir kitų funkcinių grupių narių galimybes dalyvauti šių grupių veikloje, siekiant išvengti galimo interesų konflikto arba jį padaryti mažai tikėtiną (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/b5ccf8f0ff8211e78bcec397524184ce).
Orientuojantis į viešosios informacijos prieinamumą elektroninėje erdvėje, imtis priemonių Direktyvai 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo įgyvendinti (vykdyti informavimo ir metodinės pagalbos priemones dėl interneto svetainių ir mobiliųjų programų taikymo; atliekant vertinimą įtraukti asmenims su negalia atstovaujančias nevyriausybines organizacijas, nurodyti subjektams nustatytus trūkumus ir atlikti jų pašalinimo stebėseną).
Informacinės visuomenės plėtros komitetas 2021 m. atliko portalo "Mano vyriausybė" atitikimo prieinamumo reikalavimams vertinimą ir testavimą, kurio metu dalyvavo asmenų su negalia tikslinę grupę atstovaujantys asmenys. 2022 m. III ketv. parengta internetinių svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo nuotolinio mokymo medžiaga, kuri viešai prieinama Informacinės visuomenės plėtros komiteto interneto svetainėje. Informacija apie parengtą mokymų medžiagą išplatinta valstybės ir savivaldybių institucijoms. Sudarytas ir nuolat prižiūrimas automatinių vertinimo įrankių, kuriais tikrinamos interneto svetainių turinio pritaikymas asmenims su negalia, sąrašas.
Atlikti visų turimų juridinių asmenų dalyvio teisių vertinimą, atsižvelgiant į kuriamą universitetui pridėtinę vertę, ir dalies jų atsisakyti teisės aktų nustatyta tvarka.
Vilniaus universitetui atlikus turimų juridinių asmenų teisinį vertinimą, priimti šie sprendimai dėl jų veiklos: 1. Viešoji įstaiga „Akademinė leidyba“ likviduota ir 2019-06-27 išregistruota iš Juridinių asmenų registro. 2. Ne pelno įmonė „Vilniaus mokslinis parkas“ Juridinių asmenų registro tvarkytojo iniciatyva likviduota ir išregistruota iš Juridinių asmenų registro. 3. 2019 m. pasikeitė viešosios įstaigos „Studijų užsienyje informacijos centras“ dalininkai (fizinis asmuo Ž.S. jam priklausančias centro dalininko teises perleido asociacijai „Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Alumni draugija“). Kuriama nauja įstaigos veiklos strategija, kaip jos pagalba būtų galima padėti įgyvendinti vieną iš Vilniaus universiteto siekių – inovacijų, inovatyvių mokymų būtų plėtrą. Planuojama pakeisti įstaigos pavadinimą į "Akademinė inovacija".
Atlikti ministerijos IS saugos atitikties vertinimą.
Pasitelkti UAB NRD CS ekspertai, su kuriais 2017 m. lapkričio 7 d. buvo sudaryta sutartis dėl ministerijos vidaus administravimo informacinių sistemų vertinimo ir 2018 m. kovo 28 d. buvo sudaryta sutartis dėl ministerijos valdomų ir ITC tvarkomų informacinių sistemų ir registrų saugos vertinimo. Minėti ekspertai atliko visų ministerijos valdomų informacinių sistemų ir registrų saugos atitikties vertinimą ir pateikė rekomendacijas bei veiksmų planus, kaip gerinti šių informacinių sistemų saugą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, atliekant turto ir įsipareigojimų inventorizaciją ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Atliekant 2017 m. inventorizaciją, inventorizuoti įsipareigojimai, gautinos sumos suderintos su pirkėjais.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus registruojant turtą ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą;
Nidos meno kolonijos pastatas, esantis Nidoje užregistruotas apskaitoje ir perskaičiuotas jo nusidėvėjimas.
Periodiškai vertinti MTEP infrastruktūros veikiančios atviros prieigos principu, naudojimosi apimtis (santykį) tarp vidaus ir išorės vartotojų. Taip būtų padėtas pagrindas atvirai inovacijų sistemai ir skatinamas efektyvesnis viešųjų išteklių naudojimas.
Siekiant tiksliau įvertinti atviros prieigos principu veikiančios MTEP infrastruktūros panaudojimo apimtis, mokslo ir studijų institucijų gaunamą naudą, o kartu ir sumažinti administracinę naštą, ŠMSM parengė LR švietimo ir mokslo ministro 2017 m. lapkričio 23 d. įsakymo Nr. V-929 „Dėl Duomenų apie universitetų ir mokslinių tyrimų institutų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir meno veiklą pateikimo formos patvirtinimo“ pakeitimus, kurie buvo patvirtinti 2019 m. balandžio 4 d.. Pakeitimais numatyta, kad vertinamieji vienetai kasmet turi teikti informaciją apie 1) atviros prieigos principu veikiančios MTEP infrastruktūros išorės naudotojų skaičių, 2) išorės naudotojams suteiktų paslaugų skaičių ir 3) už šias paslaugas gautas pajamas (tūkst. Eur). Ministerija vertinamiesiems vienetams taip pat parengė šių duomenų teikimo instrukcijas. Taip pat su mokslo ir studijų institucijų valdomos atviros prieigos infrastruktūros panaudojimu tiesiogiai susiję ir Lietuvos mokslo tarybos „Vieversio“ duomenų bazė, kurioje kaupiama informacija gautas pajamas už MTEP veiklą (verslo ir viešojo sektoriaus MTEP užsakymai, tarptautinės programos, pajamos už patentus).
Pradėjus vykdyti Kompetencijos centrų bei inovacijų ir technologijų perdavimo centrų veiklos skatinimo priemonę, įvertinti, ar ji veiksminga ir sudaro prielaidas numatytiems rezultatams pasiekti ir tokiu būdu užtikrinti priežiūrą, kad lėšos butų panaudotos rezultatyviai.
Įvertinus pateiktą CPVA ir ŠMSM informaciją nustatėme, kad kvietimo Nr. 1 projektų tarpiniai rezultatai nebuvo ir nebus vertinami, todėl nuspręsta rekomendacijos stebėsena baigti, nurodant, kad rekomendacija įgyvendinta iš dalies.
Siūlome įvertinti 5 sutartis ir, esant pagrindui, patalpas išnuomoti paskelbus viešąjį konkursą.
Vilniaus dailės akademija įvertino, kad trumpalaikės sutartys nebuvo sudaromos ilgesniam negu 30 dienų terminui.
Įvertinti patalpų, adr. Dominikonų g. 15/1 naudojimo ir perdavimo galimybes vadovaujantis valstybės turto patikėjimo sutartimi (2014-09-29 Nr. S-694, pasirašyta su Švietimo ir mokslo ministerija) ir kitais teisės aktais.
Vilniaus dailės akademija įvertino patalpų, adr. Dominikonų g. 15/1, Vilnius, naudojimo ir perdavimo galimybes. Universiteto VŠĮ kultūros paveldo akademija pagrindinę veiklą vykdo patalpose adr. Antakalnio g. 90, Vilnius, todėl jos buveinė ir bus perkelta šiuo adresu, o veiklos anksčiau minėtu adresu, Dominikonu g. 15/1, Vilnius, daugiau nevykdys.
Patikslinti Statybos ir remonto darbų planavimo, atlikimo ir priėmimo tvarkos aprašą.
Pasibaigus nuomos sutarties su UAB „BV“ nepratęsti ir sudarant naują nuomos sutartį taikyti šiame apraše numatytas pirkimo procedūras.
Pasibaigusi sutartis su UAB 'BV" nepratęsta. Pagal galiojančius teisės aktus rektoriaus įsakymu (2017-06-12 Nr. V-229) sudaryta patalpų nuomos komisija, kuri nuo šiol vykdys ir prižiūrės nuomos procesus.
Pasaugos sutartį pakeisti į turto panaudos sutartį.
Lietuvos muzikos akademija pagal 2017-12-29 turto grąžinimo aktą Nr. SD-18-22 grąžino Lietuvos nacionalinei Martyno Mažvydo bibliotekai pagal pasaugos sutartį turėtą turtą.
Imtis visų reikalingų veiksmų, siekiant sudaryti žemės (Ž. Višinskio g. 19, Šiauliai) panaudos sutartį ir ją užregistruoti.
Siekiant padėti atskleisti valstybės ir savivaldybių siekiamus tikslus valdomose įmonėse, įgyvendinti metodines pagalbos priemones, kurios valstybei ir savivaldybėms atstovaujančioms institucijoms padėtų užtikrinti rengiamų lūkesčių raštų kokybę.
Siekiant padėti atskleisti valstybės ir savivaldybių siekiamus tikslus valdomose įmonėse 2022-05-18 įsakymu Nr. 4-721 patvirtintas Valstybei atstovaujančios institucijos rašto dėl valstybės siekiamų tikslų valstybės valdomoje įmonėje ir keliamų lūkesčių valstybės valdomai įmonei turinio reikalavimų ir rengimo tvarkos aprašas. Šiuo aprašu rekomenduojama vadovautis ir savivaldybių valdomoms įmonėms (pagal Savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybių valdomose įmonėse ir savivaldybių valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo tvarkos aprašo 3 p.).Įgyvendinus rekomendaciją, valstybei ir savivaldybėms atstovaujančios institucijos labiau skatina valdomas įmones siekti finansinio racionalumo ir rezultatyvumo. Išaugo įmonių, kurioms iškelti finansiniai lūkesčiai visa rekomenduojama apimtimi, dalis (nuo 32 iki 75 proc. VVĮ, nuo 18 ir 28 proc. SVĮ).
Imtis veiksmų dėl garažų iškeldinimo iš universiteto teritorijos ribų.
Iškeldinti garažai iš Lietuvos Edukologijos universiteto ribų.
Įvertinti šiuo metu vykstantį universitetuose turto optimizavimą ir (ar) jo planus ir priimti sprendimus, susietus su efektyvesniu turto valdymu ir naudojimu bei universitetų tinklo optimizavimu.
Seimo 2017-06-29 nutarimu Nr. XIII-533 patvirtintas Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo planas ir Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947 patvirtintos šio plano įgyvendinimo priemonės. Priimti dalies universitetų tinklo optimizavimo sprendimai: Lietuvos edukologijos ir Aleksandro Stulginskio universitetai prijungti prie Vytauto Didžiojo universiteto; Šiaulių universitetas nuo 2021-01-01 bus galutinai prijungtas prie Vilniaus universiteto. Planuotų Mykolo Romerio universiteto prijungimo prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto ir Lietuvos sporto universiteto prijungimo prie Lietuvos sveikatos mokslų universiteto atvejų buvo atsisakyta nepritarus jų valdymo organams. Vykstant universitetų tinklo pertvarkai priimti sprendimai ir dėl jų turto optimizavimo. Ministerijai su universitetais aptarus ir universitetams įsivertinus nereikalingo turto atsisakymo galimybes, 2017–2018 m. universitetai pripažino nereikalingais savo funkcijoms vykdyti ir pasiūlė Turto bankui perimti 31 nekilnojamojo turto objektą (bendra likutinė vertė – 527 tūkst. Eur). 2017-2020 m. priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimai dėl nekilnojamojo turto investavimo (bendra turto rinkos vertė – 61,4 mln. Eur), siekiant jį parduoti ar didinant universitetų savininko kapitalą. 2021 m. I pusm. sprendimai dėl turto investavimo nebuvo priimti. Patvirtintos Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemonės (Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947) ne kartą buvo pakeistos ir skiriasi nuo pradinių. Plano įgyvendinimą numatyta vykdyti iki 2022 m., tačiau tolimesni tinklo optimizavimo veiksmai nuo 2020 m. nenumatyti ir nevyksta, o turto investavimas į universitetus yra tęstinis procesas ir gali vykti neapibrėžtą laikotarpį, nesiejant jo išskirtinai su optimizavimo plano įgyvendinimu, todėl rekomendacijos stebėsena baigiama.
Nustatyti kriterijus, susijusius su valstybinio universiteto ilgalaikio turto valdymu ir naudojimu: Nekilnojamajam turtui dėl atitikties mokslinei veiklai ir studijoms.
Švietimo ir mokslo ministras 2018 m. lapkričio 16 d. įsakymu Nr.V-912 patvirtino Valstybinių aukštųjų mokyklų pagal patikėjimo sutartį valdomo ilgalaikio turto panaudojimo vertinimo kriterijus ir rodiklius, kuriais būtų vertinama atitiktis mokslinei veiklai ir studijoms, ir numatė kasmetinį jų vertinimą. Rodiklius pasiūlė iš Švietimo ir mokslo, Finansų ministerijų, Turto banko, Lietuvos mokslo tarybos, Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centro, Studijų kokybės vertinimo centro atstovų sudaryta vertinimo komisija, aptarusi juos su universitetų atstovais. Minėtu įsakymu numatyta, kad tais atvejais, kai valstybinių universitetų valdomas turtas neatitiks šių kriterijų ir rodiklių, universitetai privalės pateikti ministerijai pagrįstus paaiškinimus dėl nustatytų neatitikimų, tačiau nenumatyta, kokių veiksmų gali būti imamasi, jeigu turtas neatitiks kriterijų. Ministerijos teigimu, būtų nagrinėjama ir imamasi veiksmų pagal konkrečią situaciją, o atitinkamų lydinčių veiksmų prognozuoti netikslinga. Manome, kad siekiant skaidrių ir objektyvių sprendimų dėl universitetų turto, įsakymu turi būti numatytos galimos šių sprendimų alternatyvos universitetų turtui neatitinkant nustatytų kriterijų, tačiau tokių veiksmų reglamentuoti neketinama.
Bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, parengti pagalbos su savižudybės rizika susijusiems asmenims schemą, kurioje būtų išdėstyta ir detaliai aprašyta pagalbos organizavimo ir informacijos perdavimo tarp pagalbą teikiančių institucijų tvarka.
Patvirtintas (sveikatos apsaugos ministro 2018-07-26 įsakymu Nr. V-859) Pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems, savižudybės krizę išgyvenantiems ir savižudybės krizę išgyvenusiems asmenims teikimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos asmens savižudybės grėsmės nustatymo ir pagalbos šią grėsmę patiriantiems asmenims organizavimo ir teikimo, skubios pagalbos teikimo asmens sveikatos priežiūros įstaigoje, tęstinės pagalbos asmeniui, kuriam buvo teikiama skubi pagalba, teikimo tvarkos. Į apraše nustatytą pagalbos teikėjų apibrėžimą neįtraukti statutiniai pareigūnai dėl jiems nepriskirtinų kompetencijų. Aprašas netaikomas, kai savižudybės grėsmę patiriantis asmuo pats telefonu ar kitomis ryšio priemonėmis kreipiasi emocinės pagalbos į emocinės paramos tarnybą, Bendrąjį pagalbos centrą, greitosios medicinos pagalbos tarnybą, sveikatos priežiūros, švietimo bei socialinių paslaugų įstaigas. Aprašas nereglamentuoja, kam ir kaip nukreipti asmenį įvykus artimojo giminaičio ar kito artimo asmens savižudybei, nes jo objektas yra tik savižudybės grėsmę patiriantys asmenys, t. y., asmenys, kurie ketina žudytis ir (ar) tyčia žalojasi. Kriziniams įvykiams valdyti patvirtintos (švietimo ir mokslo ministro 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229)Krizių valdymo mokyklose rekomendacijos. Po krizinio įvykio skubi psichologinė pagalba atitinkamos sistemos ribose taip pat teikiama kariams, policijos bei priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos pareigūnams bei jų artimiesiems. 2020-09-09 patvirtintas (sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-2008) Nacionalinis savižudybių prevencijos veiksmų planas 2020–2024 m., kurio pagrindiniai uždaviniai apima psichikos sveikatos stiprinimo ir prevencines veiklas labiausiai pažeidžiamoms grupėms, psichologinės pagalbos prieinamumą, kokybę ir nuoseklumą bei stebėsenos sistemos sukūrimą ir tobulinimą. Didinant pagalbos prieinamumą bandžiusių nusižudyti ir nusižudžiusių asmenų artimiesiems, suplanuota plėtoti savitarpio pagalbos grupių veiklą ir tęstinę pagalbą. Taip pat numatyta visose emocinės paramos linijose parengti ir patvirtinti pagalbos teikimo algoritmus savižudybės grėsmę išgyvenantiems asmenims; sistemingai vertinti pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims sistemos veikimą bei teikti rekomendacijas dėl jos tobulinimo. Kad pagalbą su savižudybės rizika susijusiems asmenims teikiančios institucijos galėtų kompleksiškai reaguoti, nukreipti ir laiku suteikti pagalbą, reikalinga pagalbos organizavimo ir informacijos perdavimo sistema. Tačiau kuriant pagalbos su savižudybės rizika susijusiems asmenims teikimo sistemą, trūksta didelės dalies asmenų, institucijų, kurie gali susidurti su ketinančiais ar bandančiais žudytis, veiksmų, nenumatyta, kam ir kaip perduoti informaciją, kai asmuo susiduria su artimojo giminaičio ar kito asmens savižudybe, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies. Kadangi patvirtinto plano priemonėmis numatyta tobulinti dalį aprašu nereglamentuotų sričių, be to, numatytas ir nuolat vyksta pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims sistemos tobulinimas, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Numatyti priemones dėl universitetų bendradarbiavimo su mokslo ir studijų bei kitomis švietimo įstaigomis naudojantis turima infrastruktūra.
Dėl universitetų bendradarbiavimo su mokslo ir studijų bei kitomis švietimo įstaigomis naudojantis turima infrastruktūra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija numatė šias priemones: 1. Sukurta atvira prieiga, sudaranti galimybę universitetų turima infrastruktūra pasinaudoti kitoms studijų, mokslo ir švietimo įstaigoms. Universitetai yra parengę atviros prieigos veiklos bendrąsias taisykles. Dėl naudojimosi atviros prieigos principu veikiančia infrastruktūra aktyvumo rekomendacijos ministerijai teiktos 2017-04-10 valstybinio audito ataskaitoje „Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą siekiant inovacijų augimo“. 2. Nuo 2019-01-01 įsigaliojo Profesinio mokymo įstatymo pakeitimai, leidžiantys nuomoti ar panaudos pagrindais perduoti profesinių mokyklų naudojamą valstybės turtą, valdomą patikėjimo teise pagal turto patikėjimo sutartis. Parengtos Sektorinio praktinio mokymo centro veiklos gairės, kurios numato galimybę profesinio mokymo įstaigų infrastruktūra pasinaudoti ir kitoms institucijoms, asmenims, susijusiems su Sektorinio praktinio mokymo centro veikla. 3. Siekiant paskatinti mokyklų bendradarbiavimą ir optimizuoti valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendrabučių valdymą ministerijoje 2019-01-14 sudaryta komisija, kuriai pavesta išnagrinėti ir pateikti siūlymus dėl minėtų įstaigų bendrabučių valdymo optimizavimo ir bendros informacinės sistemos kūrimo poreikio ir galimybių. Komisijos iniciatyva surinkta informacija dėl aukštųjų mokyklų objektų atnaujinimo darbų poreikio. Vyriausybės pavedimu sukurta bandomoji aukštųjų mokyklų bendrabučių skatinamojo finansavimo priemonė, pagal kurią planuojama renovuoti 8 bendrabučius ir 7 kitus objektus. Įgyvendinant rekomendaciją numatyta priemonė dėl bendrabučių atnaujinimo finansavimo, tačiau priemonės dėl aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendradarbiavimo dalijantis infrastruktūra (bendrabučiais) nenumatytos.
Papildyti reikalavimus dėl universitetų viešai pateikiamos informacijos apie turto valdymą, naudojimą ir su tuo susijusias rizikas.
Vyriausybės 2019-02-13 nutarimu Nr.135 patvirtintas Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos ir viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta nuostata dėl reikšmingų veiklos rizikų atskleidimo metinės veiklos ataskaitoje. Finansų ministerijos nuomone, pagal šią nuostatą informacija apie veiklos ir turto valdymo rizikas turės būti nurodyta visų viešojo sektoriaus subjektų metinėse veiklos ataskaitose kaip kita reikšminga informacija. Todėl Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimai dėl šios informacijos pateikimo netikslingi.
Spręsti klausimą dėl VšĮ „KD“ veiklos tęstinumo arba likvidavimo.
VšĮ "KD" 2018-03-01 buvo išregistruota iš juridinių asmenų registro atlikus likvidavimo procedūras.
Parengti ir patvirtinti (suderinus su VRM ir, prireikus, ir su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija): 1) IS saugos nuostatus, 2) Saugos elektroninės informacijos tvarkymo taisykles,3) IS naudotojų administravimo taisykles; 4) IS veiklos tęstinumo planą.
Vyksta integracijos procesas į Vilniaus universitetą, prasidėjęs naudojamų IS integravimo į VU sistemas techninis darbas. ŠU, kaip būsima Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, jau naudojasi beveik visomis VU patvirtintomis taisyklėmis, nuostatais (arba, atskirais atvejais, yra integracijos stadijoje).
Saugos įgaliotinis paskirtas (Deividas Katlauskas).
Šalčininkų rajono savivaldybės administracija
Šalčininkų r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 4 turto objektų naudojimo. Rekomendaciją laikome neįgyvendinta, nes savivaldybė nesiėmė veiksmų, kad nereikalingas (174,41 kv. m gyvenamosios paskirties patalpos), kitai veiklai naudojamas (143,93 kv. m administracinės paskirties pastatas) arba netinkamas (negalimas) naudoti (23 kv. m 2 ūkiniai pastatai) turtas būtų grąžintas, perimtas savivaldybės nuosavybėn ar nurašytas teisės aktų nustatyta tvarka.
Atlikti IS rizikos vertinimą ir patvirtinti, jei reikia, IS rizikų valdymo priemonių planą.
Kadangi vyksta Šiaulių universiteto integracijos į Vilniaus universitetą procesas, Is rizikos vertinimas ir plano rengimas netikslingi. Pradėti universiteto naudotų informacinių sistemų integravimo į VU informacines sistemas techninis darbas. ŠU, kaip būsima Vilniaus universiteto Šiaulių akademija, jau naudojasi beveik visomis VU patvirtintomis taisyklėmis ir nuostatais.
VDA atlikti IS rizikos vertinimą ir, jei reikia, patvirtinti IS rizikų valdymo priemonių planą.
Patvirtintas IS rizikų valdymo priemonių planas.
Atlikus EDINA informacinės sistemos rizikos vertinimą, rizikos veiksnių nenustatyta. Pateiktoje EDINA informacinės sistemos rizikos ataskaitoje numatytos prevencinės priemonės rizikos veiksmams išvengti.
Parengti ir patvirtinti IS aprašus, techninius aprašymus, IS įteisinti priėmimo ir tinkamumo naudoti aktais.
Lietuvos edukologijos universiteto rektoriaus 2017-12-28 įsakymu Nr. 1-632 patvirtinti Lietuvos edukologijos universiteto dokumentų valdymo informacinės sistemos aprašas, techninis aprašymas bei pateiktas informacinės sistemos priėmimo ir tinkamumo naudoti aktas (2013-03-07 perdavimo - priėmimo aktas).
Parengti ir patvirtinti (suderinus su Vidaus reikalų ministerija ir, prireikus, su Valstybės duomenų apsaugos inspekcija): valdomų registrų ir informacinių sistemų duomenų saugos nuostatus; Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles; IS naudotojų administravimo taisykles; IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
Lietuvos edukologijos universiteto rektoriaus 2017-10-11 įsakymu Nr. 1-473 patvirtinti LEU informacinės sistemos duomenų saugos nuostatai, LEU informacinės sistemos saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklės, LEU informacinės sistemos naudotojų administravimo taisyklės ir LEU informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas.
Atliktas Lietuvos edukologijos universiteto informacinės sistemos saugos atitikties vertinimas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus registruojant pajamas ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Turto nuomos pajamos perkeltos į sąsk.77312001 Kitos veiklos kitos pajamos.
Užregistruoti apskaitoje Garantinio fondo sukauptas gautinas ir sukauptas mokėtinas sumas.
2017 m. liepos mėn. užregistruotos atostogų rezervo garantinio fondo įmokos (7,9 tūkst. eur)
Patikslinti Buhalterinės apskaitos vadovą dėl įsipareigojimų registravimo apskaitoje.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, nustatant pajamų apskaitos teisingumą, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
LSU pajamos už ilgalaikę patalpų nuomą pergrupuotos į kitos veiklos pajamas ir nurodytos 2017 m. I-mo pusmečio FAR.
Paskirstyti likutinę pastatų vertę per perskaičiuotą likusį pastatų naudingo tarnavimo laiką.
Nuo 2017.04.01 kolegijos pastatų nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal normas, paskaičiuotas atsižvelgiant į likusį naudingo tarnavimo laiką.
Siekiant, kad būtų galima objektyviai įvertinti ir parodyti strateginio tikslo, susijusio su valstybinės reikšmės kelių atkūrimu, priežiūra ir plėtra pasiekimą, atsižvelgiant į rodiklių reikšmes praeityje, atlikti vidinių ir išorinių veiksnių analizę bei numatyti tinkamas tikslo įgyvendinimo rodiklių reikšmes.
Siekiant apsaugoti visų kreditorių interesus ir užtikrinti skirtingų interesų pusiausvyrą priimant svarbiausius sprendimus restruktūrizavimo procese, numatyti kreditorių balsavimą grupėse (1.6 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais įtvirtintas kreditorių balsavimo grupėse institutas: 1). kreditoriai, kurių reikalavimai užtikrinti įkeitimu ir (ar) hipoteka ir 2). kiti kreditoriai (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas,108 str.), tačiau valstybės institucijos, atstovaujančios valstybei kaip kreditoriui, nėra išskirtos į atskirą kreditorių grupę. Valstybės institucijų atstovaujamų interesų pobūdis išskirtinis tuo, kad jos atstovauja viešą interesą ir, dažniausiai, neturi pasirinkimo teisės tapti kreditoriumi ar ne. Neišskyrus valstybės institucijų į atskirą kreditorių grupę, galimos situacijos, kai kiti kreditoriai nuspręs, kad valstybė turi atsisakyti savo reikalavimo ar reikalavimo mokėjimo terminą atidėti neprotingam laiko tarpui ar kita, o pagal ES teisės aktus tai gali būti laikoma valstybės pagalbos teikimu.
Siekiant didinti sėkmingai baigtų restruktūrizavimo procesų skaičių, numatyti priemones, kurios užtikrintų kokybišką restruktūrizavimo plano parengimą (1.7 išvada).
Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtintos Juridinio asmens restruktūrizavimo plano rengimo metodines rekomendacijos sudarys sąlygas užtikrinti kokybišką restruktūrizavimo plano parengimą.
Siekiant užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos, nustatyti : pareigą restruktūrizavimo administratoriui ir įmonės valdymo organui įmonės restruktūrizavimo metu nuolat sekti įmonės finansinę būklę ir, jai tapus nemokia, kreiptis dėl restruktūrizavimo bylos nutraukimo ir bankroto bylos iškėlimo (1.8 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais įtvirtinta pareiga restruktūrizavimo administratoriui restruktūrizavimo metu sekti įmonės finansinę būklę, informuoti juridinio asmens valdymo organus, kreditorių susirinkimą apie restruktūrizavimo plano nevykdymą arba netinkamą vykdymą ir įmonei tapus nemokia, kreiptis dėl restruktūrizavimo bylos nutraukimo ir bankroto bylos iškėlimo (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 103 str. 1 d. 5 p., 114 str. 1 d. 3 p. ir 114 st. 3 d.), taip sudarytos sąlygos užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos.
Siekiant užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos, nustatyti: kad teismas, priėmęs nutartį nutraukti restruktūrizavimo bylą, iš karto nagrinėtų bankroto bylos iškėlimo klausimą (2.3 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais nustatyta, kad teismas, priėmęs nutartį nutraukti restruktūrizavimo bylą, turi iš karto nagrinėti bankroto bylos iškėlimo klausimą (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 114 str. 3 d.), taip sudarytos sąlygos užtikrinti, kad blogėjant įmonės finansinei būklei ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos.
2017 m. birželio mėn. ir liepos mėn. apskaitoje už-registruotos investicijos į asocijuotą subjektą VšĮ Vilniaus universiteto Verslo informacijos ir konsultacijų centrą ir į UAB Baltijos tyrimai.
Užtikrinti, kad 2018 m. Žiežmarių gimnazijos darbuotojų materialinėms pašalpoms nepagrįstai panaudotos dotacijos lėšos būtų grąžintos Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai (iš viso 1 565,76 Eur)
Kaišiadorių rajono savivaldybės administracija
Ne pagal tikslinę paskirtį 2018 m. panaudotos lėšos (1565,76 eur) grąžintos Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai.
Inventorizuoti nematerialiojo turto sąskaitose užregistruoto turto atitiktį šio turto įsigijimo dokumentams ir sutartims pagal Inventorizacijos taisyklių reikalavimus.
Ministerija 2019 m. pabaigoje inventorizavo nematerialiojo turto sąskaitose užregistruoto turto atitiktį šio turto įsigijimo dokumentams ir sutartims ir, nustačiusi, kad dalis licencijų, programinės įrangos ir kito nematerialiojo turto galiojimas pasibaigė, jos netinkamos naudoti, nurašė jas iš buhalterinės apskaitos.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą, įtraukiant į apskaitą materialinių pašalpų darbuotojams sąnaudas, taip pat, pajamas, uždirbtas vykdant kitą veiklą, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
2017 m. metinė turto ir įsipareigojimų inventorizacija atlikta terminais, nurodytais Inventorizacijos taisyklėse.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, įvertinant turto nuvertėjimo požymius ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Paskaičiuotas gautinų sumų nuvertėjimas (1905,61 €) įtrauktas į apskaitą.
Tam, kad valstybinės reikšmės kelių valdytojas užtikrintų valstybinės reikšmės kelių kokybę, saugų ir patogų susisiekimą jais ir taip pasiektų jam iškeltus strateginius tikslus dėl jų efektyvios priežiūros ir plėtojimo, inicijuoti sprendimus dėl finansavimo modelio, kuris padėtų užtikrinti tvarų kelių atkūrimo, priežiūros ir plėtros finansavimą
Savivaldybių mokyklų tinklo pertvarka / optimizavimas turi užtikrinti gerėjančius mokinių pasiekimus ir ugdymo(-si) rezultatus, ekonomišką ir efektyvų infrastruktūros išlaikymą, todėl reikia pakeisti teisės aktus, kad juose būtų nustatyta:mokyklų tinklo pertvarkos priemonės, kurių turi imtis ministerija, savivaldybėms neužtikrinant gerėjančių mokinių pasiekimų ir nesilaikant teisės aktų dėl tinklo pertvarkymo ir mokyklų finansavimo.
Siekiant įgyvendinti rekomendaciją, ministerijos užsakymu parengtos rekomendacijos dėl mokyklų tinklo pertvarkos, Švietimo būklės apžvalgose pateikiami rodikliai, susiję su mokyklų tinklo savivaldybėse pokyčiais. Patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas, reglamentuojantis mokyklų veiklos kokybės gerinimo priežiūrą tik toms įstaigoms, kurių vadovų metinė veiklos ataskaita įvertinama nepatenkinamai. Tačiau į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys vadovams nenustatomos (nustatyta mažiau nei 4 proc.), dėl to nuo aprašo įsigaliojimo (per 2,5 metų) neatsirado mokyklų, kurioms būtų reikėję rengti kokybės gerinimo planus, nors tarptautiniai tyrimai rodo, kad šalies mokinių pasiekimai prasti ir negerėja.Įgyvendinus ministerijos numatytas priemones, reikiami pokyčiai neįvyko – mokyklų tinklo pertvarkos priemonės, kurių turėtų imtis ministerija, teisės aktuose nenumatytos, dėl to rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Rekomendacijos dėl jungtinių klasių atsisakymo (ir su tuo susijusios tinklo pertvarkos) stebėseną tęsime audite „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“ (2020-09-14 Nr. VAE-11), pateikus rekomendaciją: siekiant užtikrinti tolygiai kokybišką ugdymą ir efektyvesnį išteklių naudojimą numatyti priemones įpareigojančias ugdymo procesą organizuoti taip, kad nebūtų jungtinių bent 5-8 klasių ir jungtinių privalomų dalykų pamokų, jeigu neužtikrinama mokinių pažanga.
EBPO Lietuvai rekomendavo susilaikyti nuo visuotinio universalaus klasės krepšelio įvedimo, todėl reikia įvertinti planuojamos švietimo finansavimo reformos naudą, kad ji skatintų ne mažų mokyklų išgyvenimą, o sukurtų prielaidas bendrojo ugdymo rezultatų gerėjimui.
Atlikta analizė, pateiktos išvados ir siūlymai dėl klasės krepšelio metodikos.
Valstybės sienos apsaugos tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos
Siekiant subalansuoti jaunų ir vyresnio amžiaus pedagogų skaičiaus pusiausvyrą ir užtikrinti ugdymo tęstinumą, numatyti ir įgyvendinti priemones, skirtas pritraukti į mokyklas dirbti jaunų ir gabių mokytojų.
2024 -04-25 priimtas Mokslo ir studijų įstatymo 53 straipsnio 9 dalies pakeitimas (dėl pedagogikos profesinių studijų apimties padidinimo nuo 60 iki 120 studijų kreditų), ir taip sudarytos teisinės ir finansinės prielaidos į mokytojo profesiją pritraukti asmenis, jau turinčius aukštojo mokslo kvalifikaciją, t. y. jie pedagoginių studijų metu galės įgyti pedagogo kvalifikaciją bei dalyko, kurio mokytoju siekia tapti, kompetencijas. Taip pat asmenys, turintys aukštąjį išsilavinimą ir pedagogo kvalifikaciją, gali dalyvauti Europos Sąjungos lėšomis finansuojamame projekte „Tęsk: ateik, tobulėk, prisidėk!“ ir įgyti kito dalyko ar kitos pedagoginės specializacijos kompetencijų. 2018–2023 mokslo metais projekto lėšomis papildomų dalykinių kompetencijų įgijo 1127 dalyviai. Per 2023–2029 m. planuojama finansuoti 4 370 asmenų, kurie įgis kitą dalyko (specializacijos) kvalifikaciją (2023-2024 m. m. priimta studijuoti 470 asmenų).
Užtikrinti ugdymą pagal kiekvieno mokinio ugdymo(-si) poreikius: remiantis turimais gerosios praktikos pavyzdžiais nustatyti mokinių individualios pažangos stebėjimo rodiklius, kuriuos turėtų stebėti visos mokyklos, ir įpareigoti jas įtraukti į pažangos stebėseną ir tėvus.
Parengtas, mokykloms pristatytas ir ministerijos interneto svetainėje paskelbtas metodinis leidinys „Formuojamasis vertinimas - mokinio individualiai pažangai skatinti“, kuriame yra pateiktos mokinių individualios pažangos stebėjimo strategijos ir rekomendacijos, kita metodinė medžiaga, analizuojama, kaip susitarimai mokykloje gali padėti siekti individualios pažangos, aptartas tėvų vaidmuo mokinio pažangai. Sukurtas įrankis bendrųjų gebėjimų vertinimui ir individualiai pažangai įsivertinti (Erasmus projektas). Ministerijos 2020 m. pradžioje įvykdytos mokyklų apklausos duomenimis, visos apklausoje dalyvavusios mokyklos patvirtino, kad turi tvarkas dėl mokymosi pasiekimų ir pažangos stebėsenos ir vertinimo. Tačiau ministerijos užsakymu atliktas Vaiko individualios pažangos stebėjimo ir vertinimo bendrojo ugdymo mokyklose tyrimas rodo, kad dar reikia gilinti išmanymą apie individualios pažangos vertinimą mokyklose. Mokinių individualios pažangos stebėjimo rodikliai nenustatyti. Mūsų nuomone, nenustačius šių rodiklių šalies mastu, gali būti neužtikrinama, kad visose mokyklose individuali mokinio pažanga būtų vertinama ir stebima tolygiai ir mokiniai būtų ugdomi pagal jų individualius poreikius.
Valstybės piniginių išteklių valdymą reglamentuojančiuose teisės aktuose nustatyti laikinai laisvų Ilgalaikio darbo išmokų fondo lėšų valdymą.
Nuo 2023-01-01 įsigaliojo nauja Valstybės iždo įstatymo redakcija, kurios nuostatos taikomos ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo lėšoms, laikomoms valstybės ižde atidarytose įstaigų tvarkomose sąskaitose ir (ar) finansų įstaigose. Įstatyme nustatyta, kad laikinai nenaudojamus fondo veiklai valstybės iždo pagrindinėje sąskaitoje esančius piniginius išteklius Finansų ministerija turi teisę investuoti ir laikinai (grąžintinai) naudoti finansų ministro nustatyta tvarka. Ši tvarka (Laikinai laisvų lėšų investavimo tvarkos aprašas) buvo patvirtinta finansų ministro 2024-09-17 įsakymu Nr. 1K-305 ir įsigaliojo nuo 2024-09-25.
Siekiant, kad visose ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo mokyklose mokiniams būtų užtikrinta švietimo pagalba, pagal mokymo pinigų panaudojimo ir suteiktos švietimo pagalbos analizės rezultatus nustatyti priemones švietimo pagalbos prieinamumui didinti.
Užtikrinti ugdymą pagal kiekvieno mokinio ugdymo(-si) poreikius: teikti pagalbą mokykloms, kad būtų lengviau atpažįstami mokiniai, turintys specialiųjų ugdymo(-si) poreikių, taip pat ir dėl nepalankių aplinkos veiksnių, ir užtikrinti jiems reikalingą pagalbą.
Siekiant teikti pagalbą mokykloms dėl mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, taip pat ir dėl nepalankios aplinkos veiksnių, atpažinimo, 58-iose savivaldybėse įsteigtos tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorių pareigybės, jiems organizuoti įvadiniai mokymai. Organizuojami mokymai ir konsultacijos dėl smurto artimoje aplinkoje bei jo prevencijos savivaldybių bei mokyklų darbuotojams. Paankstinta priešmokyklinio ir pradinio ugdymo pradžia. Parengta metodinė priemonė pedagogams dėl ugdymosi poreikių, kylančių dėl nepalankių aplinkos veiksnių, atpažinimo ir individualios pagalbos tokiems mokiniams teikimo. Patvirtintos rekomendacijos dėl visos dienos mokyklos kūrimo ir veiklos organizavimo, tačiau nėra aiškaus finansavimo modelio, numatant tikslinės paskirties lėšas. Tai neskatina kurti visos dienos mokyklų: 2019-2020 m. m. visos dienos mokyklos veiklą vykdė 8,2 proc. visų šalies bendrojo ugdymo mokyklų. Detalesnių priemonių dėl mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių atpažinimo, nebuvo numatyta. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes ministerija daugiau veiksmų neplanuoja.
Periodiškai vertinti pedagogų poreikį pagal patikimus duomenis, siekiant užtikrinti reikalingų specialistų rengimą ir pritraukimą.
Pedagogų poreikio vertinimui parengtas Pedagogų poreikio prognozavimo modelis. Pedagogų rengimo reglamente numatyta, kad pedagoginių studijų programų užsakymas formuojamas remiantis pedagogų perspektyvine / prognostine poreikio analize. 2019 m. valstybės finansuojamos vietos į pedagogines studijas planuotos atsižvelgiant į parengtas prognozes (7 proc. daugiau nei prognozės), tačiau faktinis priėmimo į šias vietas skaičius buvo 24 proc. mažesnis nei prognozės ir 29 proc. mažesnis nei suplanuotas vietų skaičius. Siekiant pritraukti daugiau stojančiųjų, ministerija planuoja visiems studentams, 2020 m. priimtiems į pedagogų rengimo studijų programas, skirti skatinamąsias stipendijas. Pedagogų poreikio prognozė 2020 metams nebuvo atnaujinta ir nenumatyta, kad Vyriausybės strateginės analizės centras periodiškai vykdytų tokią prognozę. Periodiškai nevertinant pedagogų poreikio, gali būti neužtikrintas reikalingų specialistų rengimas ir pritraukimas ateityje. Dėl to rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta.
Siekiant užtikrinti, kad, blogėjant įmonės finansinei būklei, ir jai tapus nemokia, nebūtų pažeidžiami kreditorių interesai, taupomos laiko sąnaudos, nustatyti: Įmonių restruktūrizavimo įstatyme, kad nemokumas restruktūrizavimo bylose būtų suprantamas ir vertinamas vienodai kaip ir bankroto bylose (2.1 išvada).
2019-06-13 teisės aktų pakeitimais įmonių nemokumas restruktūrizavimo bylose bus suprantamas ir vertinamas vienodai kaip ir bankroto bylose (Juridinių asmenų nemokumo įstatymas, 2 str. 7 d.), taip bus sudarytos sąlygos nepagrįstai atitolinti bankroto bylos iškėlimą ir apsaugoti kreditorių interesus.
(V) EX.17 VšP atliktas parinkus netinkamą VšP būdą. Rekomenduojame: 1) registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP2-2.2-ŪM-02-V-01-014 (VšP atliktas parinkus netinkamą VšP būdą, preliminari klaida projekte 19 312,90 Eur); 2) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas; 3) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrą-žinti ES struktūrinės paramos lėšas.
Siekiant integruotai ugdyti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius vaikus, užtikrinti ikimokyklinio ugdymo auklėtojų mokymus, skirtus atpažinti vaikų specialiuosius ugdymosi poreikius.
Siekiant rengti pedagogus, kurie galėtų sėkmingai ugdyti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius vaikus, Vilniaus ir Vytauto Didžiojo universitetų parengtose ikimokyklinės pedagogikos studijų programose sustiprintas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir jų ugdymo organizavimo modulis.Užtikrinant ikimokyklinio ugdymo auklėtojų mokymus, susijusius su specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymu, ministerija patvirtino kvalifikacijos tobulinimo prioritetą – mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos. Įvairūs renginiai ir mokymai, susiję su vaiko pažinimu, jo poreikiais yra pristatomi ministerijos administruojamame portale ikimokyklinis.lt. 2019-2020 m. organizuoti seminarai, parodos dėl įvairių poreikių turinčių vaikų atpažinimo, ugdymo. Parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą, prieinama internetu. Transliacijų įrašai, užsienio šalių patirtis, kita mokomoji medžiaga dėl specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir ugdymo pateikiama internetiniame portale Mokykla TV. Vykdomų ES projektų metu perkamos priemonės, rengiamos ir atnaujinamos metodikos, organizuojami mokymai su tuo dirbsiantiems specialistams. Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas bei mokyklų aprūpinimas specialiosiomis mokymo priemonėmis yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.
Vilniaus miesto savivaldybei užtikrinti, kad 2018 metais nepagrįstai iš mokymo reikmėms skirtų lėšų išmokėta premija (652,40 Eur) ir darbo užmokestis (110,61 Eur) būtų grąžinti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai.
Vilniaus miesto savivaldybės administracija
Vilniaus Simono Stanevičiaus progimnazijoje ne pagal paskirtį panaudotos mokymo reikmėms skirtos lėšos (799,25 eur) grąžintos švietimo, mokslo ir sporto ministerijai.
18 -ai savivaldybių (Vilniaus miesto, Alytaus miesto, Kauno miesto, Akmenės rajono, Alytaus rajono, Anykščių rajono, Joniškio rajono, Pakruojo rajono, Prienų rajono, Radviliškio rajono, Skuodo rajono, Šilalės rajono, Šilutės rajono, Telšių rajono, Utenos rajono, Varėnos rajono, Vilniaus rajono, Elektrėnų savivaldybės) patikslinti 2016 metų savivaldybių iždų finansinių ataskaitų duomenis apie suteiktas garantijas dėl paskolų.
Savivaldybės patikslino 2016 metų savivaldybių iždų finansinių ataskaitų duomenis apie suteiktas garantijas dėl paskolų.
Pajamas už parduotas žemės ūkio ir miškininkystės paslaugų kvitų knygeles priskirti kitos veiklos pajamoms ir atsižvelgus į tai tikslinti Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos 591 p., reglamentuojantį pajamų priskyrimą pagrindinės veiklos, kitos veiklos arba finansinės ir investicinės veiklos pajamoms veiklos rezultatų ataskaitoje.
2016 m. fondo administravimo įstaigos atliko pajamų už parduotas žemės ūkio ir miškininkystės paslaugų kvitų knygeles pergrupavimus iš pagrindinės veiklos pajamų į kitos veiklos pajamas. Fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos nuostatos dėl pajamų priskyrimo pagrindinės ir kitos veiklos pajamoms pakoreguotos fondo valdybos 2016-12-27 įsakymu Nr. V-693.
Ministerijos interneto svetainėje pateikti informaciją (nuorodas) apie visuomenei informuoti ir kitoms tikslinėms vartotojų grupėms sukurtas duomenų bazes
Nuoroda į interneto platformą www.svietimozvaigzde.lt paskelbta Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje, prie planavimo dokumentų (https://www.smm.lt/web/lt/administracine-informacija/planavimo-dokumentai). Prieiga prie metodinės informacijos, ugdymo medžiagos: ministerijos interneto svetainės skiltyje „Pedagogams“ (https://www.smm.lt/web/lt/pedagogams/ugdymas)
Užimtumo fondui pervestomis nedarbo socialinio draudimo įmokų lėšomis finansuoti tik įstatymu aiškiai apibrėžtas aktyvios darbo rinkos politikos priemones.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2016-12-16 raštu Nr. (13.6-51) SD-7511 įpareigojo Lietuvos darbo biržą užtikrinti, kad nedarbo socialinio draudimo lėšomis būtų finansuojamos tik aktyvios darbo rinkos politikos priemonės. 2016 m. audito metu nebuvo nustatyta neteisėto nedarbo socialinio draudimo lėšų panaudojimo atvejų.
Patikslinti:1. Buhalterinės apskaitos sąskaitų planą, kad atitiktų Viešojo sektoriaus subjektų privalomąjį bendrąjį sąskaitų planą;2.Buhalterinės apskaitos vadovą:2.1. Kad atitiktų viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nurodytus bendruosius apskaitos principus2.2. Patvirtinti apskaitos registrų sąrašą, kaip nustatyta Buhalterinės apskaitos įstatymo 16 str. 2 d.
Patikslinta 2016-04-01 įsakymu Nr. 3D-182: Buhalterinės apskaitos sąskaitų planas, kad atitiktų Viešojo sektoriaus subjektų privalomąjį bendrąjį sąskaitų planą, buhalterinės apskaitos vadovas bei patvirtintas apskaitos registrų sąrašas.
Inicijuoti diskusiją su institucijomis, atsakingomis už socialinės paramos politiką, siekiant įvertinti socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikį, jo atitiktį socialinės paramos turiniui ir inicijuoti teisinio reglamentavimo pakeitimus, kad tokia socialinė parama būtų finansuojama kitomis nei privalomojo sveikatos draudimo įmokos lėšomis.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Atsižvelgiant į tai, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Rekomenduojama išnuomoti patalpas viešo konkurso būdu.
Universitetas pateikė ilgalaikės nuomos sutartį, pagal kurią patalpos išnuomotos viešo konkurso būdu.
Siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau mokinių neiškristų ir gautų kvalifikaciją, peržiūrėti ir pakoreguoti stipendijų ir materialinės paramos skyrimo tvarką.
Priimti stipendijų ir materialinės paramos skyrimo pagal profesinio mokymo programas besimokantiems mokiniams tvarkos pakeitimai (Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 987), kuriais praplėsti stipendijų skyrimo pagrindai (ne tik už mokymosi pasiekimus, bet ir už dalyvavimą veiklose), nustatyti didesni stipendijų ir materialinės paramos dydžiai: 3 bazinių socialinių išmokų (BSI) dydžio didžiausia stipendija už mokymosi rezultatus, 5 BSI dydžio – už dalyvavimą veiklose, 3 BSI dydžio socialinė stipendija, iki 3 BSI dydžio kita materialinė parama. Priėmus pakeitimus, didėja didesnes už BSI stipendijas gaunančių mokinių dalis: 2020-2021 mokslo metais 11,4 proc. visų gaunančių stipendijas profesinių mokyklų mokinių gavo didesnes nei BSI stipendijas (2019-2020 m. jų dalis sudarė 0,6 proc.).
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Klaipėdos miesto savivaldybė).
Klaipėdos miesto savivaldybės administracija
Siekiant užtikrinti švietimo pagalbos teikimo stebėseną ir duomenimis pagrįstus politikos formuotojo sprendimus švietimo pagalbos srityje, įpareigoti mokyklas ir sudaryti joms sąlygas Mokinių registre pildyti specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo formas, kuriose būtų fiksuojama kiekvienam mokiniui rekomenduotų švietimo pagalbos specialistų faktiškai mokiniui suteiktos pagalbos apimtis.
Siekiant stiprinti viešąjį saugumą, didinant visuomenės ir valstybės teisėtų interesų apsaugą nuo gamtinių, techninių, ekologinių, socialinių ir kitų įvykių, keliančių pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, jų socialinėms sąlygoms, turtui ir (ar) aplinkai (...) atkreipti ministerijų ir Vyriausybės įstaigų vadovų dėmesį į nustatytus civilinės saugos funkcijų vykdymo trūkumus, teisinės atsakomybės netaikymą ir pavesti jiems įsivertinti civilinės saugos funkcijų vykdymo organizavimą ir pertvarkyti jį taip, kad būtų užtikrintas tinkamas šių funkcijų įgyvendinimas.
Vidaus reikalų ministerija 2018-07-02 raštu Nr. G-1573 informavo, kad, vykdydama Ministro Pirmininko pavedimą, įformintą Vyriausybės kanclerio 2018-05-21 rezoliucija Nr. S-1665, apibendrino ministerijų ir valstybės institucijų pateiktą informaciją dėl civilinės saugos funkcijų įgyvendinimo kontrolės mechanizmų institucijose ir informavo, kad civilinės saugos funkcijų įgyvendinimo trūkumai institucijose šalinami, paskirti atsakingi asmenys už civilinės saugos funkcijų vykdymą.
Siekiant stiprinti viešąjį saugumą, didinant visuomenės ir valstybės teisėtų interesų apsaugą nuo gamtinių, techninių, ekologinių, socialinių ir kitų įvykių, keliančių pavojų gyventojų gyvybei ar sveikatai, jų socialinėms sąlygoms, turtui ir (ar) aplinkai (...) įvertinti, ar kiekvienam valstybės institucijų ekstremaliųjų situacijų operacijų centrui ir Bendrajam pagalbos centrui tikslinga turėti savo slėptuvę, ir atsižvelgiant į šio vertinimo rezultatus, nustatyti slėptuvių įrengimo pagal nustatytus reikalavimus terminus ir finansavimo šaltinius bei, prireikus, patikslinti Vyriausybės nutarimu nustatytą slėptuvių poreikį.
Optimizuotas slėptuvių poreikis, nustatyti slėptuvių įrengimo kriterijai, finansavimo šaltiniai ir terminai (Vyriausybės 2010-09-22 nutarimo Nr. 1368 nauja redakcija nuo 2018-02-03).
Tam, kad kontrolės planavimo ir vykdymo funkcijos būtų atskirtos, valstybinės kontrolės planų rengimui formuoti darbo grupes taip, kad nebūtų įtraukiami inspektoriai, vykdantys ūkio subjektų veiklos patikrinimus.
Siekiant atskirti kontrolės planavimo ir vykdymo funkcijas, valstybinės kontrolės planų rengimui darbo grupės formuojamos taip, kad nebūtų įtraukiami inspektoriai, vykdantys ūkio subjektų veiklos patikrinimus.
Užtikrinti efektyvų žemės ūkio veiklą vykdančių ūkio subjektų atrankų reglamentavimą tarnybos patikrinimams, siekiant sumažinti šių ūkio subjektų administracinę naštą ir optimizuoti tarnybos išteklius.
Sudarytos sąlygos efektyviai vykdyti žemės ūkio veiklą vykdančių ūkio subjektų atranką patikrinimams, sumažinti šių ūkio subjektų administracinę naštą ir optimizuoti išteklius patikrinimams.
Siekiant užtikrinti, kad programa būtų įgyvendinama rezultatyviai ir efektyviai, imtis veiksmų dėl programos valdytojo vaidmens apibrėžimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo stiprinimo ir terminų programos procesams įgyvendinti apibrėžimo.
Sprendimus dėl kontrolės veiksmų (patikrinimų ar kt.) grįsti atliktų patikrinimų/nustatytų pažeidimų tendencijų analizės rezultatais, kad patikrinimai būtų taiklesni ir efektyviau naudojami ištekliai:-automatizuoti ūkio subjektų rizikos vertinimą, metinių kontrolės planų sudarymą. Turėti visą informaciją apie planinius ir neplaninius patikrinimus, jų metu nustatytus pažeidimus vienoje ar susietose sistemose, kad šią informaciją galima būtų filtruoti bei analizuoti įvairiais pjūviais. -vertinti atliekamos ūkio subjektų priežiūros efektyvumą ir rezultatyvumą, ir planuoti patikrinimus atsižvelgiant į vertinimo rezultatus.
Siekiant užtikrinti su švietimo skaitmenizavimu susijusių priemonių palaikymą ir plėtrą, įvertinus pinigų poreikį ugdymo reikmėms – informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir naudoti bei skaitmeninei ugdymo plėtrai – ir atsižvelgus į valstybės finansines galimybes, priimti sprendimus dėl mokykloms skiriamo finansavimo skaitmeninei transformacijai.
Siekiant gauti patikimą, objektyvią ir atitinkamų valdymo lygių sprendimams priimti tinkamą viešojo sektoriaus finansinę informaciją bei užtikrinti didesnį viešųjų finansų skaidrumą, rekomenduojame inicijuoti viešojo sektoriaus subjektų vykdomų veiklų ir su jomis susijusių turto ir įsipareigojimų peržiūrą (inventorizaciją) – nustatyti pagrindinius turto ir įsipareigojimų pirminio pripažinimo ir užregistravimo buhalterinėje apskaitoje, buhalterinės apskaitos vedimo ir finansinės atskaitomybės rengimo trūkumus ir imtis priemonių juos šalinti.
Rekomendacijos įgyvendinimui buvo numatytos dvi priemonės: Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimas (2019-07-11 Nr. XIII-2312, įsigaliojo 2020-01-01) ir rekomendacijos viešojo sektoriaus subjektams (išsiųstos 2018-12-21). Šiose rekomendacijose pasiūlyta viešųjų juridinių asmenų vadovams atlikti vykdomų veiklų rizikos vertinimą, nustatyti rizikos veiksnius, kurie gali turėti neigiamą poveikį jų rengiamų finansinių ataskaitų straipsniams, atlikti peržiūrą ir imtis priemonių. Auditų už 2019 m. ir 2020 m. rezultatai parodė, kad Finansų ministerijos parinkta priemonė neturėjo poveikio, nes finansinėse ataskaitose buvo reikšmingų duomenų iškraipymų: neteisinga pajamų ir sąnaudų apskaita, neužregistruotas turimas ir veikloje naudojamas turtas, neregistruojamos pajamos iš vykdomos veiklos ar turimi įsipareigojimai ir kt. Tokios aplinkybės tik patvirtino teiktos rekomendacijos svarbą, kuria siekta sumažinti VSS finansinėse ataskaitose nustatomų iškraipymų mastą, todėl VK teiktos rekomendacijos įgyvendinimui Finansų ministerija patvirtino kitą priemonę: „Nustatyti, kokia apskaitai tvarkyti reikalinga informacija turi būti pateikiama viešojo sektoriaus subjekto apskaitą tvarkančiam asmeniui, nustatyti jos pateikimo tvarką.“2025-10-16 priimtas (įsigaliojimo data - 2026-01-01) Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 712 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 23 d. nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriuo patvirtintas Viešojo sektoriaus subjektų centralizuotai organizuojamos ir tvarkomos finansinės apskaitos ir ataskaitų rengimo, kai finansinė apskaita tvarkoma centralizuotai, tvarkos aprašas. Priimtais pakeitimais nustatytas teisių, pareigų ir funkcijų pasiskirstymas tarp centralizuotos apskaitos įstaigos (CAĮ) ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių apskaita tvarkoma ir ataskaitos rengiamos centralizuotai (VSS); informacijos keitimosi tarp VSS ir CAĮ procesai ir būdai; kontrolės priemonė, padėsianti VSS užtikrinti visų apskaitos dokumentų ir kitos informacijos, reikalingos apskaitai tvarkyti ir ataskaitoms rengti, surinkimą ir pateikimą apskaitos tvarkytojui.
Prieš parengiant 2015 metų finansinių ataskaitų rinkinį, ištaisyti darbo užmokesčio ir socialinio draudimo sąnaudų registravimo buhalterinėje apskaitoje klaidas.
Darbo užmokesčio ir socialinio draudimo sąnaudų neatitikimai ištaisyti prieš parengiant 2015 m. finansinių ataskaitų rinkinį.
Orientuojantis į mokinių poreikius ir lūkesčius gauti kokybišką profesinį mokymą, vidines kokybės užtikrinimo sistemas periodiškai vertinti.
2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 patvirtintas Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Jame numatytas vienas iš vertinamųjų rodiklių - Kokybės vadybos sistemos taikymas mokymo įstaigoje (nustatoma, kokia kokybės vadybos sistema taikoma; įvardijama sertifikuota arba vertinama nesertifikuota kokybės vadybos sistema). Išorinį vertinimą organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą numatyta vykdyti bent kartą per 5 metus. Išorinis vertinimas pradėtas vykdyti 2021 m., įvertinta 12 įstaigų.
1. Iškelti ilgalaikių gautinų sumų einamųjų metų dalį priklausančią 2015–2016 m.2. Įvertinus atliktus iškėlimus, perskaičiuoti ilgalaikių gautinų sumų amortizuotą savikainą.
Finansinės būklės ataskaitoje pagal 2015 m. gruodžio 31 d. duomenis nurodyti teisingi duomenys.
Kultūros vertybes apskaityti tikrąja verte.
Pateikiant 2016 m. I–II ketv. atskaitomybę kultūros vertybės apskaitomos tikrąja verte.
Optimizuoti strateginio planavimo dokumentų skaičių, siekiant planavimą, stebėseną ir vertinimą padaryti aiškesnius.
2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema, numatant konkrečius planavimo dokumentų tipus ir už jų rengimą atsakingus strateginio valdymo sistemos dalyvius. Tai sudaro prielaidas optimizuoti planavimo dokumentų skaičių ir užkirsti kelią, kad nebūtų rengiami aiškios paskirties neturintys planavimo dokumentai. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas numato, kad nacionalinės plėtros programos gali būti rengiamos tik vienai valstybės veiklos sričiai (išskyrus Regionų plėtros programą) ir turi prisidėti prie 2021-2030 metų nacionaliniame pažangos plane nustatytų pažangos uždavinių įgyvendinimo. Kaip laikomasi šių nuostatų, yra vertinama prieš tvirtinant kiekvieną nacionalinę plėtros programą.
(V) EX.29 Nesilaikyta nereikšmingos pagalbos teikimo sąlygų. Audito metu buvo teikta rekomendacija patikrinti ir, esant poreikiui, patikslinti projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis Suteiktos valstybės pagalbos registre ir, nustačius, kad suteiktos nereikšmingos pagalbos dydis viršija Reglamente (EB) Nr. 1998/2006 nustatytus dydžius, susigrąžinti nereikšmingos pagalbos dydį viršijančią suteiktos pagalbos dalį. FM(ĮI) užtikrinusi projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenų patikrinimą bei projekto duomenų, kai dėl lengvatinio kredito suteikta nereikšminga valstybės pagalba nebuvo laiku registruota Suteiktos valstybės pagalbos registre, perdavimą Suteiktos valstybės pagalbos registrui, rekomendaciją įgyvendino.
Susipažinus su FM rašte pateikta informacija, nustatyta, kad BETA patikrino bei užregistravo projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis Suteiktos valstybės pagalbos registre pastebėjime EX.29 nurodytų keturių projektų duomenis; BETA pilna apimtimi patikrino visus projekto Nr. VP3-1.1-AM-01-V-01-001 suteiktos nereikšmingos pagalbos duomenis. Patikrinimo metu BETA nustatė, kad 54 projektų duomenys dėl lengvatiniu kreditu suteiktos nereikšmingos valstybės pagalbos nebuvo laiku registruoti Suteiktos valstybės pagalbos registre. Atsižvelgiant į tai, BETA iki 2017-01-20 Suteiktos valstybės pagalbos registrui pateikė visų 54 projektų duomenis dėl lengvatiniu kreditu suteiktos nereikšmingos valstybės pagalbos, kurie, per 5 darbo dienas juos patikrinus LR Konkurencijos tarybai, kaip tai numatyta Suteiktos valstybės pagalbos ir nereikšmingos (de minimis) pagalbos registro nuostatų, patvirtintų LR Vyriausybės 2005 m. sausio 19 d. nutarimo Nr. 35, 19 punkte, bus įregistruoti, valstybės pagalbai arba nereikšmingai pagalbai suteikiant identifikavimo kodą ir duomenis įrašant į registro duomenų bazę.Vertinama, kad rekomendacija įgyvendinta tinkamai. Rekomendacijos įgyvendinimo data 2017-01-24.
Rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias ministerijai pavaldžių įstaigų teisingos informacijos pateikimą finansinių ataskaitų rinkiniuose.
Kanclerio 2016 m. gruodžio 23 d. potvarkiu Nr. 2R-12 patvirtinto (nauja redakcija) Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jos kontroliuojamų viešojo sektoriaus subjektų atskaitomybės pateikimo, kontrolės ir vertinimo tvarkos aprašo 37 nustato, kad pavaldžios įstaigos metinių finansinių ataskaitų rinkinius teikia išspausdintus iš VSAKIS.
Nutraukti finansinės nuomos (lizingo) sutartį arba inicijuoti sutarties sudarymą savivaldybės vardu.
Radviliškio rajono savivaldybės administracija
Atnaujinti valdomų registrų ir informacinių sistemų saugos nuostatus ir suderinti juos su Vidaus reikalų ministerija ir, prireikus, su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija.
Atnaujinti valdomų registrų ir informacinių sistemų saugos nuostatai ir suderinti su Vidaus reikalų ministerija.
Patikslinti DNMF apskaitos vadovą, numatant finansavimo sumų, pajamų ir sąnaudų apskaitos tvarką.
Patikslintas Apskaitos vadovas, aprašant finansavimo sumų, pajamų ir sąnaudų registravimo apskaitoje tvarką.(2017-09-29 VIPA vadovo įsakymas Nr.2017/9-49)
Nustatyti sutarčių vykdymo kontrolės procedūras.
Atskirti paskolų gavėjus, gaunančius valstybės paramą, pagal jų priskyrimą VSS ir ne VSS ir, atsižvelgiant į tai, apskaitoje registruoti FS perdavimą arba panaudojimą.
DNMF duomenų bazėje atliktas paskolų gavėjų, gaunančių valstybės paramą-VSS ir ne VSS atskyrimas. Atsižvelgiant į tai, registruojamas FS perdavimas ar panaudojimas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
2017-11-08 direktoriaus įsakymu Nr.3-328 patvirtinta nuolat veikianti viešųjų pirkimų komisija, į kurios funkcijas įtraukta sutarčių ir prievolių vykdymo kontrolė. Už sutarčių ir prievolių vykdymą atsakingi pirkimų iniciatoriai arba kiti direktoriaus įsakymu paskirti asmenys.
Siekiant išvengti planavimo, stebėsenos ir atsiskaitymo dubliavimo, įvertinti, ar tikslinga rengti vienas kitą iš dalies dubliuojančius dokumentus – Vyriausybės programos įgyvendinimo prioritetines priemones ir Vyriausybės veiklos prioritetus.
Pakeitus Vyriausybės įstatymą Nr. I-464, 1994-05-19 (2018-06-29 įstatymu Nr. XIII-1371 (nuo 2019-01-01)), panaikinta prievolė tvirtinti kasmetinius Vyriausybės veiklos prioritetus (įstatymo 22 str. 3 p.), rengiamas ir tvirtinamas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas.
Siekiant turėti teisingus ir patikimus VMI mokesčių fondo finansinių ataskaitų duomenis, pašalinti MAIS funkcijų trūkumus ir sukurti nuoseklią ir atsekamą finansinių ataskaitų formavimo iš patvirtintų apskaitos registrų sistemą (tvarką).
Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus įgyvendintos visos priemonės.
Atsižvelgiant į teisės aktais ginamą visuomenės interesą visiems gyventojams laisvai prieiti prie vandens telkinių pakrančių ir siekiant iš esmės spręsti ilgalaike tapusią problemą dėl aptvertų vandens telkinių pakrančių, patikrinimus dėl priėjimo prie paviršinio vandens telkinių nustatyti vienais iš prioritetinių.
Įgyvendindama šią audito rekomendaciją, Žemės ūkio ministerija kaip vieną iš 2015 m. prioritetinių darbų pavedė Nacionalinei žemės tarnybai bendradarbiaujant su aplinkos apsaugos pareigūnais sustiprinti priėjimo prie paviršinio vandens telkinių nustatytomis pakrantės apsaugos juostomis tikrinimus.
Siekiant išsaugoti Baltijos pajūrio vertingus kraštovaizdžio kompleksus, rekreacinės ir mokslinės vertės turinčias teritorijas, patikrinimus Šventosios gyvenvietėje nustatyti vienais iš prioritetinių.
Žemės ūkio ministerija pavedė Nacionalinei žemės tarnybai 2015–2017 m. sustiprinti žemės naudojimo valstybinę kontrolę Šventosios gyvenvietėje.
išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija
2017 metų metinės inventorizacijos komisijos, patvirtintos ministro įsakymu, įpareigotos laikytis Vyriausybės 1999-06-03 nutarimu Nr. 719 patvirtintų inventorizacijos taisyklių.
Siekiant, kad vaikui būtų parenkama jo poreikius geriausiai atitinkanti galimų įvaikintojų šeima, o VTAS ir GIMK programą vykdantiems specialistams būtų aišku, kaip vertinti galimų įvaikintojų tinkamumą, persvarstyti medicininių kontraindikacijų, kurioms esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašą.
Parengtas atnaujintas Medicininių kontraindikacijų, kurioms esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašas. Sąrašas yra patvirtintas 2015 m. kovo 24 d. Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro ir Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. V-402/A1-152 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro ir Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2001 m. liepos 24 d. įsakymo Nr. 404/96 „Dėl medicininių kontraindikacijų, kurioms Esant asmenys negali būti įvaikintojai, sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“.
Siekiant užkirsti kelią formaliai, pridėtinės vertės neturinčiai veiklai, svarstyti, ar strateginiuose veiklos planuose tikslinga nurodyti valdymo išlaidas, iki bus nustatytas jų skaičiavimo tikslas ir atsiskaitymo už jas tvarka.
Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta nauja strateginio veiklos plano, funkcijų vykdymo programos ir valdymo programos rengimo, pažangos ir tęstinės veiklos rezultatų stebėsenos, atsiskaitymo už pasiektus rezultatus tvarka. Planuodami pažangos ir tęstinės veiklos priemones ir lėšas, valstybės biudžeto asignavimų valdytojai vadovaujasi pažangos ir tęstinės veiklos išlaidų atskyrimo gairėmis, nurodytomis metodikos 14 priede.
Nustatyti reikalavimą, kad atsakingų asmenų priskyrimas IT pagalbos tarnybos sistemoje būtų grindžiamas patvirtintu teisės aktu ir sudarytų prielaidas vykdyti kritinių administravimo užduočių atlikimo stebėseną.
Siekiant Kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų objektyvios atrankos ir efektyvaus valstybės biudžeto lėšų panaudojimo, užtikrinti, kad būtų patikslinti projektų atranką reglamentuojantys dokumentai: detalizuoti balų skyrimo tvarką ir nurodyti, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas;atsisakyti nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų projektų atrankoje;projektų atrankoje vertinimui naudojant kelis vertinimo objektus apimančius vertinimo kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį; numatyti privalomą pamatuojamų projekto rezultatų pateikimą projekto finansavimo paraiškoje; numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias įrodymais grįstą projekto išlaidų vertinimą projektų atrankos metu.
2021-11-23 priimtas Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-696, kuriuo nuo 2022-01-01 Kultūros rėmimo fondo įstatymas su visais pakeitimais ir papildymais pripažinti netekusiais galios. Kultūros ministro 2021-12-29 įsakymu Nr. ĮV-1487 patvirtintos Lietuvos kultūros tarybos (LKT) administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairių ir stipendijų kultūros ir meno kūrėjams skyrimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta projektų paraiškų teikimo, vertinimo ir projektų vykdymo bei atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarka, gairių prieduose (sričių ir programų finansavimo sąlygose) atnaujintas veiklų vertinimo kriterijų ir jų balų aprašas.Nuo 2022-01-01 įsigaliojo LKT 2021-12-29 nutarimu Nr. 4LKT-25(1.3E) patvirtintas Kultūros ir meno projektų vykdymo priežiūros tvarkos aprašas ir pripažintas netekusiu galios Stebėsenos ir analizės tvarkos aprašas (LKT pirmininko 2017-12-20 įsakymas Nr. VĮ-80(1.1 E)). Nauju aprašu nustatyta LKT administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų sudarytų sutarčių vykdymo priežiūra, duomenų apie projektus rinkimo ir analizės tvarka.2024 m. modernizuota e. kultūros ir meno projektų valdymo sistema, LKT IS 2.0 įdiegti strateginių organizacijų programų bei stipendijų paraiškų moduliai, sudarantys galimybę paraiškų teikėjams matyti visą paraiškų teikimo istoriją ir dokumentus vienoje vietoje (https://lktis.ltkt.lt/pagalba/1-prisijungimas-prie-lkt-is).
(V) EX.16 Rekomenduojame patikslinti išlaidų dekla-racijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas.Audito metu buvo teikta rekomendacija registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP2-4.4-SM-01-V-02-005 (netinkamos finansuoti darbų, atliktų už projekto vykdytojo valdomo sklypo ribų, išlaidos) ir atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas. TID šias rekomendacijos dalis įgyvendino: atliko pažeidimo tyrimą (2016-04-02 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP2-4.4-SM-01-V-02-005/IT01/ID-5), nustatė 4 680,50 Eur netinkamų finansuoti išlaidų ir susigrąžino ES struktūrinės paramos lėšas.
Susipažinus su TID rašte pateikta informacija, taip pat patikrinus SFMIS esančius duomenis, nustatyta, kad 2016-10-13 EK buvo pateikta patikslinta išlaidų deklaracija (MPD tinkama deklaruoti EK suma -4680,50 Eur).Vertinama, kad rekomendacija įgyvendinta tinkamai. Rekomendacijos įgyvendinimo data 2016-10-13.
Patikslinti rektoriaus 2015-09-16 įsakymu Nr. 1-461 patvirtintą Lietuvos edukologijos universiteto remonto darbų planavimo, atlikimo ir darbų priėmimo procedūrų įforminimo tvarką.
2017-10-26 rektoriaus įsakymu Nr.1-500 patvirtintas naujas "Remonto darbų planavimo, atlikimo ir darbų priėmimo procedūrų įforminimo tvarkos aprašas"
Atsižvelgiant į tai, kad bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimas yra vienas iš būdų mažinti valdymo išlaidas, nustačius valdymo išlaidų skaičiavimo tikslą įvertinti bendrųjų funkcijų efektyvumo ir valdymo išlaidų tarpusavio sąsajų pakankamumą.
Nebeaktualu, nes įkūrus Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, bendrųjų funkcijų efektyvumo vertinimas tiesiogiai nebesiejamas su valdymo išlaidų skaičiavimu.
(V) EX.2 CPVA, prieš tvirtindama MP deklaruotų tinkamų finansuoti išlaidų sumą, neįsitikino, kad finansinė korekcija pritaikyta faktinei tinkamai finansuoti pirkimo sutarties vertei. Rekomenduojame:1) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas;2) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas.Audito metu buvo teikta rekomendacija atnaujinti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023 (finansinė korekcija pritaikyta ne faktinei tinkamai finansuoti pirkimo sutarties vertei). CPVA atnaujino pažeidimo tyrimą (2016-05-16 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023/IT01) ir nustatė 1 095,86 Eur netinkamų išlaidų.
CPVA atnaujinusi pažeidimo tyrimą (2016-05-16 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.2-VRM-01-R-91-023/IT01), nustatė1 095,86 Eur netinkamų išlaidų ir susigrąžino ES struktūrinės paramos lėšas. TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.
(V) EX.15 Projekto finansavimo intensyvumas viršija PFAS nustatytą finansavimo intensyvumą. Audito metu buvo teikta rekomendacija iš projekto vykdytojo susigrąžinti 964,20 EUR ES struktūrinės paramos lėšas. LVPA rekomendaciją įgyvendino.
Rekomendacija įgyvendinta (susigrąžinta permokėta finansavimo lėšų dalis)
(V) EX.25 Nepagrįstos prielaidos, kuriomis remiantis apskaičiuotos planuojamos projekto veiklos pajamos, neatlikta konsoliduota projekto pinigų srautų analizė. Rekomenduojame pagrįsti prielaidas, kuriomis remiantis apskaičiuotos planuojamos projekto veiklos pajamos , atlikti konsoliduotą infrastruktūros savininko ir jos naudotojo pinigų srautų analizę , jei taikytina, atnaujinti planuojamų gauti pajamų skaičiavimus ir nustatyti EK tinkamų deklaruoti projekto išlaidų dalį.
(V) EX.13 Netinkamas vidinių inžinerinių tinklų įrengimo išlaidų finansavimo intensyvumas. Rekomenduojame iš projekto vykdytojo susigrąžinti 51 688,87 Eur ES struktūrinės paramos lėšas.
Įvertinus tai, kad Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai prie Sveikatos apsaugos ministerijos pavesta vertinti juridinių ir fizinių asmenų atitiktį sveikatos priežiūros licencijuojamai veiklai keliamus reikalavimus, rekomenduojame pavesti šiai tarnybai įvertinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurių steigėja Vidaus reikalų ministerija, vykdomos veiklos atitiktį licencijuojamai veiklai keliamiems reikalavimams.
Akreditavimo tarnyba, vadovaudamasi Asmens sveikatos priežiūros įstaigų 2015 m. planinių tikrinimų planu (patvirtintu direktoriaus 2014-12-29 įsakymu Nr. T1-1951) „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų 2015 m. planinių tikrinimų plano tvirtinimo“ patikrino Trakų medicininės reabilitacijos centre bei Medicinos centre reabilitacijos paslaugų atitiktį teisės aktų reikalavimams ir pateikė Valstybės kontrolei Akreditavimo tarnybos atliktų planinių patikrinimų ataskaitų ir šios tarnybos direktoriaus įsakymų kopijas.
(V) EX.6 Atliktų darbų akte nurodytas darbų kiekis neatitinka faktiškai atliktų darbų kiekio. Rekomenduojame: 1) patikslinti išlaidų deklaracijas – išimti netinkamas finansuoti išlaidas; 2) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramos lėšas.Audito metu buvo teikta rekomendacija registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008 (atliktų darbų akte nurodytas darbų kiekis neatitinka faktiškai atliktų darbų kiekio, klaida projekte 233,38 Eur). APVA šią rekomendacijos dalį įgyvendino atlikusi pažeidimo tyrimą (2016-09-05 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008/IT02), nustačiusi (233,38 Eur) netinkamų finansuoti išlaidų.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos Aplinkos projektų valdymo agentūra
APVA, atlikus pažeidimo tyrimą (2016-09-05 pažeidimo tyrimo išvada Nr. VP3-1.4-AM-02-V-01-008/IT02) ir nustačius 233,38 Eur netinkamų finansuoti išlaidų, o TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.
(V) EX.10 APVA, vertindama rodiklio pasiekimą, nesi-vadovavo PFSA nuostatomis. Rekomenduojame: 1) APVA atlikti pakartotinį projekto Nr. VP3-3.1-AM-01-V-02-084 stebėsenos rodiklių, susijusių su gyventojais, prisi-jungusiais prie naujų nuotekų surinkimo ir vandentiekio tinklų, vertinimą pagal PFSA 4 pr. nuostatas; 2) imtis analogiškų veiksmų su kitais priemonės Nr. VP3-3.1-AM-01-V projek-tais, kuriuose rezultato rodikliai yra susi-ję su gyventojų prisijungimu prie naujų nuotekų surinkimo ir vandentiekio tink-lų.
Aplinkos ministerija priėmė įsakymus dėl lėšų grąžinimo įgyvendinant rekomendaciją Nr. EX.10 .
(V) EX.26 Nesilaikyta skelbimo tikslinimo tvarkos bei laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų. Rekomenduojame: 1) registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-010 (nesilaikyta skelbimo tikslinimo tvarkos bei laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų, klaida projekte 3 442 443,81 Eur); 2) patikslinti išlaidų deklaracijas, t. y. išimti netinkamas finansuoti išlaidas; 3) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrą-žinti ES struktūrinės paramos lėšas.
Kadangi su EX.26 susijusios lėšos nedeklaruotos EK, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
(V) EX.7 APVA, tikrindama galutinius MP ir galutines projektų įgyvendinimo ataskaitas, neįsitikino produkto rodiklio pasiekimu. Rekomenduojame: 1) APVA įsitikinti, ar projektuose Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-005 ir Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-008 produkto rodiklis „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“ yra pasiektas; 2) atlikti analogiškus veiksmus kituose priemonės Nr. VP3-3.2-AM-01-V projektuose, kuriuose produkto rodiklis yra „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“.
APVA įvertino ir įsitikino, kad projektuose Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-005 ir Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-008 produkto rodiklis „Individualiose valdose pastatyti biologiškai skaidžių atliekų ir antrinių žaliavų konteineriai“ yra pasiektas, tačiau atlikusi analogiškus veiksmus kituose priemonės Nr. VP3-3.2-AM-01-V projektuose, projekte Nr. VP3-3.2-AM-01-V-02-010 APVA nustatė 84 588,00 Eur netinkamų išlaidų (2017-01-19 pažeidimo tyrimo išvada Nr.VP3-3.2-AM-01-V-02-010/IT05).Dėl minėto neatitikimo klaida projekte yra 84 588,00 Eur. TvI, atlikus susijusius korekcinius veiksmus Galutinio likučio mokėjimo paraiškoje ir išlaidų ataskaitoje, rekomendacija buvo įgyvendinta.
(V) EX.18 Projektui įgyvendinti reikalinga įranga įsigyta už gerokai didesnę nei rinkos kainą. Rekomenduojame: 1) registruoti įtariamą PFAS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. VP2-2.2-ŪM-02-V-01-014 (projektui įgyvendinti reikalinga įranga įsigyta už gerokai didesnę nei rinkos kainą, preliminari klaida projekte 42 884,52 Eur); 2) patikslinti išlaidų deklaracijas, išimant netinkamas finansuoti išlaidas; 3) atsižvelgiant į projekto finansavimo santykį, iš projekto vykdytojo susigrąžinti ES struktūrinės paramoslėšas.
Suformuluoti ar tobulinti vertintos srities teisinį reguliavimą, kad jis būtų aiškus, nuoseklus, skaidrus, panaikintų galimybes skirtingai interpretuoti teisės aktų nuostatas, kurios suponuoja ataskaitoje nustatytus dalykus, ir leistų užtikrinti efektyvų lėšų naudojimą.
2018-06-29 priimtas Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1370 ir Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 11 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1372, kurie įsigaliojo 2019-01-01. Šiais įstatymais išgryninta valstybės tarnybos sąvoka, numatyti viešojo administravimo subjekto struktūros pakeitimai, mažinant struktūrinių padalinių skaičių, atsisakyta departamento direktoriaus pavaduotojo ir skyriaus vedėjo pavaduotojo pareigybių (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas).2020-05-28 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2987 (įsigaliojimo data – 2020-11-01). Juo patikslinta viešojo administravimo apibrėžtis ir aprėptis (vidaus administravimas nebelaikomas viešojo administravimo sritimi), patobulinta viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo tvarka bei įtvirtinti nepriekaištingos reputacijos ir kvalifikaciniai reikalavimai viešojo administravimo subjektų darbuotojams, kuriems yra pavesta atlikti viešojo administravimo funkcijas, ir asmenims, pretenduojantiems užimti tokias pareigas. 2020-09-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 1064 pakeistas Pareigybių, dėl kurių rengiamas konkursas, sąrašas. Pakeitimais įtvirtinta, kad nuo 2021-01-01 viešojo sektoriaus institucijų darbuotojai, kuriems pagal pareigybės aprašymą priskirtos viešojo administravimo funkcijos, į pareigas turi būti parenkami konkurso būdu.Minėtais teisės aktų pakeitimais išspręstos dvi problemos: dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, ir dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo. Iš dalies išspręsta problema dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams. Suvienodinti nepriekaištingos reputacijos, kvalifikaciniai ir priėmimo į pareigas viešo konkurso būdu reikalavimai, bet nenumatyta darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį, taikyti reikalavimus dėl pajamų ir turto deklaravimo, amžiaus ribojimo, taip pat išlieka nevienoda materialinė atsakomybė už žalą, padarytą atliekant viešojo administravimo veiklą. Vyriausybės kanceliarija 2020-07-31 raštu pateikė nuomonę, kad esamas teisinis reglamentavimas, nenumatantis visiškai vienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams, yra pagrįstas, nes pagal Konstitucinio Teismo doktriną tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu įstatymuose gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas.
Tobulinti teisinį reglamentavimą: nustatyti valstybės galimybę steigti naujus viešųjų paslaugų teikėjus tik tais atvejais, kai kiti teikėjai tokių paslaugų neteikia ar negali jų teikti gyventojams ekonomiškai ir geros kokybės.
2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalies 2 punkte numatyta, kad viešojo administravimo subjektai įsteigti arba inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą gali tik tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.
Siekiant, kad VVĮ veikla būtų kuo efektyvesnė, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, išanalizuoti ir įvertinti VVĮ (įskaitant ir jų dukterinių įmonių) vykdomas veiklas ir jų atitiktį valstybės strateginiams ir įmonėms nustatytiems tikslams, ir, atsižvelgiant į gautus rezultatus, priimti sprendimus dėl šių įmonių veiklos krypčių ir apimčių.
Lietuvos Respublikos ūkio ministras 2016 m. ir 2017 m. pradžioje įsakymais sudarė dvi darbo grupes – valstybės įmonių (toliau – VĮ, valstybės įmonės) atliekamų funkcijų peržiūrai bei valstybės valdomų bendrovių vykdomos veiklos atitikties valstybės strateginiams ir bendrovėms nustatytiems tikslams įvertinimui. Ūkio ministerija (nuo 2019-01-01 - Ekonomikos ir inovacijų ministerija), minėtų darbo grupių siūlymus patikslinusi pagal savo kompetenciją bei suderinusi juos su valstybės akcijų valdytojais ar savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis, pasiūlymus dėl valstybės įmonių teisinės formos keitimo bei tolesnės veiklos vykdymo bei valstybės dalyvavimo bendrovių valdyme tikslingumo pateikė Vyriausybei. Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2018-01-10 pasitarime pritarė Ūkio ministerijos Valstybės įmonių pertvarkos priemonių planui. 2018-08-13 Vyriausybė pasitarime pritarė pakeistam Valstybės įmonių pertvarkos priemonių planui. Pagal šį planą numatomas VĮ likvidavimas, naujų juridinių asmenų steigimas perduodant jiems atitinkamas VĮ vykdomas funkcijas, reorganizavimas, pertvarkymas į bendroves ar biudžetines įstaigas. Vyriausybė 2018-08-01 pasitarime taip pat pritarė Ūkio ministerijos pateiktam Valstybės valdomų bendrovių veiklos optimizavimo planui. Pagal šį planą numatyta optimizuoti valstybės valdomų bendrovių veiklą jas reorganizuojant, pertvarkant į kitos teisinės formos juridinį asmenį, likviduojant ar privatizuojant akcijas. Lietuvos Respublikos ūkio ministerija, įgyvendindama: – Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-03-13 nutarimu Nr. 167 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano patvirtinimo“, 3.1.6 priemonės Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrinimas ir grąžos visuomenei didinimas 2 punktą – centralizuoti valstybės valdomų įmonių (toliau – VVĮ, valstybės valdomos įmonės) valdymą, atskiriant politikos formavimą nuo VVĮ valdymo: koncentruoti akcininkų funkcijas atliekančias institucijas; – Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) parengtoje Lietuvos VVĮ valdymo apžvalgoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plano (pritarta Vyriausybės 2016-04-04 pasitarime) priemones; – EBPO parengtos Lietuvos ekonominės apžvalgos rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plane (pritarta Vyriausybės 2016-07-11 pasitarime nurodytą priemonę – parengti VVĮ nuosavybės funkcijos centralizavimo įgyvendinimo priemones; parengė Valstybės valdomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių planą, kuriame įtrauktos Valstybės įmonių pertvarkos priemonių plane ir Valstybės valdomų bendrovių veiklos optimizavimo plane nurodytos priemonės, susijusios su įmonių pertvarkymu, reorganizavimu, likvidavimu ar akcijų privatizavimu, taip pat viešojo administravimo funkcijų perdavimu kitiems juridiniams asmenims bei VVĮ valdytojų skaičiaus mažinimu. Šiam planui Vyriausybė pritarė 2018-12-05 pasitarime. Valstybės valdomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių plane numatytas vėliausias priemonių įgyvendinimo terminas – 2022 m. gruodis. Vyriausybės pasitarimo protokolu pavesta Ekonomikos ir inovacijų ministerijai kas pusmetį Vyriausybės pasitarime pateikti informaciją apie Plane nurodytų VVĮ pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių vykdymą. Pirmą kartą tokia informacija turi būti pateikta iki 2019-07-01.
Siekiant užtikrinti racionalų valstybinės žemės naudojimą, svarstyti galimybę keisti teisinį reguliavimą dėl statybų galimybės išnuomotoje valstybinėje žemėje.
2021-11-25 Seimas priėmė (Nr. XIV-717 ) Žemės įstatymo Nr. I-446 9 ir 24 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 9(1) straipsniu „Teisė statyti išnuomotoje valstybinėje žemėje, kai valstybinė žemė išnuomota šio įstatymo 9 straipsnio 6 dalies 1 punkte nustatytu atveju” įstatymo projektą (Nr. XIIIP-4274(2)), kuriuo buvo sugriežtintas naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinis reguliavimas.
Peržiūrėti jau nustatytas priemones ir jų pažangą, teisės aktų projektus ir užtikrinti, kad būtų sprendžiamos ataskaitoje nustatytos problemos.
Rekomendacijos įgyvendinimui buvo numatytos ir įgyvendintos dvi priemonės. Įgyvendinant pirmąją priemonę „Parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus dėl Vyriausybei atskaitingų institucijų ir įstaigų bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo (dėl bendrųjų funkcijų centralizavimo paslaugų centruose ir kt.)“, buvo parengtas ir priimtas Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 125 „Dėl biudžetinės įstaigos Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro įsteigimo ir jo nuostatų patvirtinimo“ ir 2018-02-07 nutarimas Nr. 126 „Dėl buhalterinės apskaitos ir personalo funkcijų atlikimo centralizuotai“. Pagal juos 2018-02-15 įsteigtas Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, kuriam pavesta centralizuotai atlikti viešojo sektoriaus įstaigų buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas. 2019-05-23 duomenimis, Vyriausybė, įvertinusi ministerijų pateiktus pasiūlymus, priėmė sprendimus pradėti centralizuoti kompiuterinių darbo vietų priežiūros funkcijas, tarnybinių administracinės paskirties lengvųjų automobilių valdymą ir viešųjų pirkimų vykdymo funkcijas. Įgyvendinant antrąją priemonę, pagal kurią suplanuota sukurti ir patvirtinti pareigybių poreikio įvertinimo metodiką ir tobulinti darbo užmokesčio skaičiavimo metodiką: patvirtintas Valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, pareigybių poreikio nustatymo kriterijų aprašas (2018-12-12 Vyriausybės nutarimas Nr. 1298) bei patvirtinta Lėšų darbo užmokesčiui poreikio naujoms pareigybėms biudžetinėse įstaigose apskaičiavimo metodika (2019-02-07 finansų ministro įsakymas Nr. 1K-41). Tokiu būdu sudarytos prielaidos valstybės ir savivaldybių institucijose ir įstaigose nustatyti objektyvų ir pagrįstą pareigybių poreikį bei apskaičiuoti ir suplanuoti pagrįstą lėšų poreikį naujai steigiamų pareigybių darbo užmokesčiui.
Tobulinti teisinį reglamentavimą: sudaryti lankstesnes sąlygas valstybei / savivaldybei pasitraukti iš viešųjų įstaigų, kurios nevykdo veiklos arba kurių vykdomoje veikloje netikslinga dalyvauti.
2018 m. lapkričio 20 d. priimtas Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2, 20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1663, nustatantis teisę valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančios viešosios įstaigos dalininko teises parduoti, jeigu viešajai įstaigai nepavesta atlikti viešojo administravimo funkcijų. Taigi sudaromos sąlygos valstybei / savivaldybei pasitraukti iš viešųjų įstaigų ir tais atvejais, kai valstybė ar savivaldybė į viešosios įstaigos dalininko kapitalą investavo nekilnojamąjį turtą ir kai tas turtas viešajai įstaigai buvo perduotas panaudos teise. Tačiau teisiniame reguliavime neaptarus panaudos sutarties su viešąją įstaiga nutraukimo prieš terminą, išlieka rizika, kad pardavus dalininko teises ir šalims nesutarus dėl turto grąžinimo, turtas pagal panaudą bus naudojamas nelikus turto perdavimo pagrindo. Turto naudojimo pagal nenutrauktas panaudos sutartis klausimas bus stebimas strateginių tyrimų metu.
Numatyti priemones, kurios užtikrintų nustatytų apskaitos klaidų operatyvų suderinimą ir ištaisymą.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras surengė buhalterinės apskaitos darbuotojams 60 val. mokymus viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais, nuolat juos konsultuoja buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais, atliko tarpinių finansinių ataskaitų rinkinių pateikimo klaidų analizę ir aptarė su buhalterinės apskaitos darbuotojais jos rezultatus. Taip pat įdarbino 3 metodologus ir 4 ekspertus.
Nustatyti kontrolės priemones, užtikrinančias Melioracijos programos rengimą pagal Strateginio planavimo metodikos nuostatas.
Žemės ūkio ministerija parengė ir ministro 2014-12-17 įsakymu Nr.3D-968 patvirtino 2015–2017 metų melioracijos programą. Programa suderinta ministerijos darbo reglamento nustatyta tvarka ir atitinka Strateginio planavimo metodikos reikalavimus.
Užtikrinti, kad ilgalaikė tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politika būtų nuosekliai įgyvendinama trumpos ir vidutinės trukmės valstybės ir savivaldybių strateginiuose planavimo dokumentuose, o strateginio planavimo sistema sudarytų sąlygas integruoti teritorinio ir regioninio planavimo procesus.
2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas“. Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.
Įpareigoti atsakingus asmenis pašalinti su inventorizacija susijusius trūkumus.
Įranga Žemės ūkio ir mokslų technologijų parke pažymėta inventoriniais numeriais.
Tam, kad būtų tinkamai paskirstytos atstovavimo valstybei, įgyvendinant regreso teisę, funkcijos ir užtikrintas rezultatyvus skolų išieškojimas kuo mažiausiomis sąnaudomis, reikėtų priimti sprendimus dėl atstovavimo valstybei vykdant išieškojimus pagal vykdomuosius dokumentus funkcijų perskirstymo.
Įgyvendinant 1 priemonę, atnaujinta Finansų ministro įsakymu sudarytos darbo grupės dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-01-18 nutarimu Nr. 104 veikla. Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 informavo, kad darbo grupės veikla baigta ir jos suformuluotos išvados turėtų būti teikiamos Vyriausybei. Priklausomai nuo Vyriausybės pritarimo ir suformuotų pavedimų, bus ieškoma būdų konsoliduoti išieškojimus valstybės naudai ir perduoti juos vienam administratoriui – Valstybinei mokesčių inspekcijai. Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija 2020-03-02 raštu Nr. S-702 infomavo, kad Teisingumo ministerija 2019-10-07 raštu Nr. (1.16E)7R-6067 pritarė Finansų ministerijos siūlymui etapais konsoliduoti visų išieškojimų administravimą VMI. Ministro pirmininko pavedimu, 1.1 rekomendaciją įgyvendinti pavesta Finansų ministerijai kartu su Valstybine mokesčių inspekcija.2021-03-31 raštu Nr. ((14.14Mr-03)-5K-2022025)-6K- 2102164 Finansų ministerija informavo, kad atsižvelgiant į tarpinstitucinės darbo grupės pasiūlymus konsoliduoti ir optimizuoti piniginių prievolių valstybės naudai administravimo procesą ir gavus Teisingumo ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Nacionalinės teismų administracijos pritarimą darbo grupės pateiktiems pasiūlymams, siekiant efektyvinti prievolių valstybei administravimą, išvengiant funkcijų dubliavimo ir veiklą organizuoti vieno langelio principu, šiuo metu imamasi veiksmų pradėti skaitmenizuoti ir centralizuoti visų piniginių prievolių valstybės naudai administravimą (visų pirma – prievolių apskaitą ir įskaitymą) vienoje institucijoje – Valstybinėje mokesčių inspekcijoje (toliau – VMI). Lietuvos nacionaliniame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių plane numatytas investicinis projektas „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“. Įgyvendinus šį projektą, VMI taps vieninteliu prievolių valstybei administratoriumi. Projekto įgyvendinimo terminas 2026 metai. Įgyvendinant rekomendacijos 2 priemonę: Finansų ministerija parengė Mokesčių administravimo įstatymo projektą. Juo keičiamas Mokesčių administravimo įstatymo 14 straipsnis, kuriuo numatoma galimybė laiku nesumokėtų valstybės naudai išieškotinas sumas pagal vykdomuosius dokumentus įskaityti iš turimos mokesčių permokos. Lietuvos Respublikos Seimas 2017-05-23 priėmė Mokesčių administravimo įstatymą (Nr. XIII-374). Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiančio projekto terminas yra numatytas 2026 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant rekomendaciją įgyvendinta iš dalies. Projekto įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.
Užtikrinti visų ypatingos svarbos informacinių sistemų duomenų atkūrimo iš atsarginių kopijų išbandymą pagal planą (grafiką), kuriame būtų nustatyti išbandymų atlikimo terminai, atsakingi vykdytojai ir už plano vykdymo kontrolę atsakingas asmuo.
Tam, kad būtų tinkamai paskirstytos atstovavimo valstybei, įgyvendinant regreso teisę, funkcijos ir užtikrintas rezultatyvus skolų išieškojimas kuo mažiausiomis sąnaudomis, reikėtų priimti sprendimus dėl Teisingumo ministerijai Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymu pavestų funkcijų reglamentavimo patikslinimo ar šių funkcijų perdavimo kitoms institucijoms.
Seimas 2019-01-11 priėmė Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimus (XIII-1928), kuriais numatyta, kad Vyriausybė turi paskirti instituciją – Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytoją, kuris įgyvendinantų Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programą ir atliktų kitas šiame įstatyme nustatytas funkcijas. 2019-06-05 pakeistas Vyriausybės 2009-02-18 nutarimas Nr. 113 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymą“. Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytojo funkcijas įgaliota įgyvendinti Teisingumo ministerija. LR Vyriausybės įstatyme nustatyta, kad valstybės politikos įgyvendinimo funkcijos ministerijai gali būti pavestos tik įstatymų nustatytais atvejais ir nustatytam terminui. Vyriausybės nutarimu (2019-06-05 nutarimas Nr. 550) Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatų įgyvendinimą pavedus Teisingumo ministerijai, kuri taip pat formuoja valstybės politiką šioje srityje, organizuoja ir koordinuoja jos įgyvendinimą, paskirtų funkcijų vykdymo terminai nenustatyti. Įvertinus Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos pateiktą informaciją, priimtus teisės aktus ir valstybinio audito ataskaitoje nurodytus trūkumus, laikoma, jog trūkumai nėra visiškai pašalinti. 2021-03-10 patvirtintas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/d698ded086fe11eb9fecb5ecd3bd711c), kuriame numatyta priemonė: parengti įstatymų pakeitimus, kurie padėtų stiprinti asmens teisių į žalos, atsiradusios dėl neteisėtų valstybės institucijų sprendimų ar patirtos asmenų, nukentėjusių nuo smurtinių nusikaltimų, atlyginimą apsaugą, įskaitant atitiktį ES Teisingumo Teismo praktikai, kuria reikalaujama įtvirtinti kompensacijų mokėjimą nuo visų smurtinių tyčinių nusikaltimų nukentėjusiems asmenims, taip pat optimizuoti įmokų ir išmokų dėl žalos atlyginimo administravimą. Priemonės įvykdymo data - 2022 m. IV ketv. Vyriausybės kanceliarija informavo, kad įgyvendinant šią priemonę kartu bus įgyvendinta ir audito 1.2 rekomendacija. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiantys veiksmai suplanuoti iki 2022 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant rekomendaciją įgyvendinta iš dalies. Rekomendacijos įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.
Derėtų patikslinti teisės aktus taip, kad vidaus reikalų ir kitos statutinės įstaigos, išmokėjusios kompensacijas pareigūnų sveikatos sutrikdymo ar mirties atveju, įgyvendinamos regreso teisę turėtų galimybę surinkti tinkamus ir pakankamus įrodymus, pagrindžiančius žalos dydį.
Vidaus reikalų ministerija, išanalizavusi Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 50 str. 11 d. taikymo praktiką, padarė išvadą, kad nustatytas teisinis reguliavimas dėl regreso teisės įgyvendinimo yra pakankamas. Šešios jai pavaldžios įstaigos (Policijos departamentas, Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Vadovybės apsaugos departamentas, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, Viešojo saugumo tarnyba, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas) vidaus teisės aktais patvirtino papildomas vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias, jog, išmokėjus kompensacijas pareigūnų sveikatos sutrikdymo ar mirties atveju, regresiniai ieškiniai būtų pateikti teismams per nustatytus terminus. 2018 m. IV ketvirtį bus atliktas numatytų priemonių veiksmingumo vertinimas bei, atsižvelgus į jo rezultatus, priimti sprendimai dėl reikalingų teisės aktų pakeitimų. Teisingumo ministerija 2019 m. vasarį informavo, kad vidaus reikalų ir kitos statutinės įstaigos pasitvirtino tvarkos aprašus ar kitus teisės aktus.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, patvirtinti selekcijos programų rengimo metodines rekomendacijas, numatant esminius šių programų turinio aspektus.
Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos
Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2016 m. vasario 18 d. įsakymu Nr. 1A-12 „Dėl veisimo programų rengimo rekomendacijų patvirtinimo“ patvirtintos Veisimo programų rengimo rekomendacijos.
Priskirti instituciją, kuri būtų atsakinga už visų viešajame administravime dalyvaujančių subjektų metodinį vadovavimą, priežiūrą, duomenų kaupimą ir nustatyti šiuose teisiniuose santykiuose dalyvaujančių subjektų koordinacinius tarpinstitucinius ryšius.
Vyriausybė 2018-07-04 nutarimu Nr. 655 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. kovo 14 d. nutarimo Nr. 291 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ Vidaus reikalų ministeriją paskyrė būti atsakinga už duomenų apie viešojo administravimo subjektus kaupimą ir analizę, taip pat už metodinės pagalbos viešojo administravimo klausimais teikimą viešojo administravimo subjektams.
Inicijuoti sistemines ir skatinti valstybės ir savivaldybių įstaigas atlikti tokias funkcijų peržiūras, kurių rezultatais remiantis būtų priimami sprendimai, užtikrinantys efektyvų ir mažiau kainuojantį viešąjį valdymą.
2018-05-16 Vyriausybė nutarimu Nr. 495 patvirtino Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurios skirtos viešojo sektoriaus įstaigų sistemai, šių įstaigų valdymui tobulinti ir jų kompetencijai išgryninti. Pagal gairių įgyvendinimo veiksmų planą iki 2020 m. III ketv. turi būti atliktas valstybės ir savivaldybių viešojo sektoriaus įstaigų atitikties gairėms vertinimas, kurio metu turi būti sistemiškai peržiūrėtos jų funkcijos. Tokiu būdu inicijuota valstybės ir savivaldybių įstaigų funkcijų peržiūra.
Inicijuoti Maisto įstatymo pakeitimus, kuriais būtų reglamentuota esančių rinkoje medžiagų ir gaminių, besiliečiančių su maistu, kontrolė.
2014 m. gruodžio 18 d. priimtas Lietuvos Respublikos maisto įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9, 10, 11 straipsnių, priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo ketvirtuoju1 skirsniu įstatymo Nr. XII-1491. Pagal minėto įstatymo 7 straipsnį, kuriuo pakeistas minėtas Maisto įstatymo 9 straipsnio 5 dalies 10 punktas, Tarnyba nuo 2015 m. liepos 1 d. vykdo Europos Sąjungos ir nacionalinių teisės aktų su maistu besiliečiančių gaminių ir medžiagų gamybos, perdirbimo, pateikimo į rinką ir importo reikalavimų valstybinę kontrolę.
Siekiant, kad VVĮ valdomas nekilnojamasis turtas duotų didžiausią grąžą valstybei, įvertinti, kokiu nekilnojamuoju turtu disponuoja VVĮ (įskaitant ir jų dukterines įmones) ir kaip tas turtas naudojamas, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, įvertinti VVĮ valdomą nekilnojamąjį turtą atsižvelgiant į VVĮ keliamus tikslus.
Rekomendacinės gairės ir pokyčiai optimizuojant valstybės įmonių veiklas davė teigiamus rezultatus valstybės nekilnojamojo turto valdyme. Pačios valstybės įmonės, kaip valstybės nekilnojamojo turto patikėtiniai, ir valstybę įmonėse atstovaujančios institucijos, įgyvendindamos Valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo nuostatas ir Rekomendacines gaires dėl nenaudojamo valstybės nekilnojamojo turto valdymo, siekdamos atsisakyti funkcijoms nenaudojamo nekilnojamojo turto nuolat teikia pasiūlymus papildyti Vyriausybės patvirtintą valstybei nereikalingo parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašą. Šis procesas yra tęstinis, parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašas teisės aktų nustatyta tvarka pildomas 2 kartus per metus, tačiau nuo 2016-06-01 valstybės įmonės jau yra perdavusios daugiau nei 172 objektus (be priklausinių ir pagalbinių statinių).Finansų ministerijai pavaldžios valstybės įmonės, išskyrus centralizuotai valdomo valstybės turto valdytoją – VĮ Turto banką, nėra iš tų, kurios disponuoja didelės apimties valstybės nekilnojamuoju turtu. VĮ Indėlių ir investicijų draudimas neturi jokių nenaudojamo nekilnojamojo turto objektų, o VĮ Lietuvos prabavimo rūmai 2017 m. į parduodamo valstybės nekilnojamojo turto sąrašą pasiūlė įtraukti nenaudojamą nekilnojamojo turto objektą, esantį Druskininkuose, taip pat 2018 m. perdavė Specialiųjų tyrimų tarnybos Kauno skyriui 619 kv. m. patalpas Kaune ir persikėlė į Kaune esančias 41,96 kv. m patalpas, kurias iki perdavimo patikėjimo teise valdė VĮ Turto bankas. Iš Finansų ministerijos valdomų akcinių bendrovių didžiausias dėmesys buvo skiriamas „Lietuvos energija“, UAB, grupės įmonėms. „Lietuvos energija“, UAB, dukterinė bendrovė NT Valdos, UAB, kuri disponavo visos grupės įmonių nekilnojamuoju turtu, siekiant „Lietuvos energijos“, UAB, grupės įmonių veiklų išgryninimo, atsisakant energetikos sektoriuje veiklą vykdančiai įmonių grupei nebūdingų veiklų, planuoja iki 2019 m. pabaigos užbaigti viso nekilnojamojo turto pardavimo procesą, po kurio bendrovė bus likviduojama. Kitos Finansų ministerijai pavaldžios bendrovės nereikalingo turto neturi.
Siekiant, kad VVĮ valdomas nekilnojamasis turtas duotų didžiausią grąžą valstybei, įvertinti, kokiu nekilnojamuoju turtu disponuoja VVĮ (įskaitant ir jų dukterines įmones) ir kaip tas turtas naudojamas, paskirti atsakingą instituciją / pavesti atitinkamoms institucijoms, atstovaujančioms valstybės interesams VVĮ, nustatyti kryptis ir suformuoti gaires, ką VVĮ turėtų daryti su jų veikloje nenaudojamu nekilnojamuoju turtu, kad jis duotų didžiausią naudą valstybei.
2017-04-18 Finansų ministerijos tinklapyje paskelbtos Rekomendacinės valstybės valdomų įmonių nekilnojamojo turto valdymo gairės (http://finmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/rekomendacines-valstybes-valdomu-imoniu-nekilnojamojo-turto-valdymo-gaires). Šiomis gairėmis rekomenduojamipagrindiniai principai, taikytini valdant VVĮ nekilnojamąjį turtą. Nurodoma, kad valstybei atstovaujančios institucijos ir atitinkami įmonių valdymo organai, įvertinę įmonių specifiką, turi siekti, o tais atvejais, kai tai leidžia turimas balsų skaičius, – užtikrinti šių principų taikymą. Atskirai nustatyti principai:1. valstybės įmonėms- periodiškai analizuoti NT poreikį; - identifikuoti nenaudojamą NT - toks turtas turi būti perduotas valdyti centralizuotai; - nesudaryti neatlygintino naudojimosi valstybės NT sandorių; - informaciją apie sudarytus NT sandorius viešinti;2. valstybės valdomoms bendrovėms ir jų kontroliuojamoms dukterinėms bendrovėms:- racionalumo;- efektyvumo - periodiškai analizuoti NT poreikį, identifikuoti nenaudojamą nekilnojamąjį turtą ir tokio turto atsisakyti;- skaidrumo - patvirtinti rašytines NT sandorių sudarymo procedūras ir jas viešinti, NT pardavimas ir nuoma turi vykti taikant viešas procedūras;- viešumo - NT pardavimas ar nuoma turi būti skelbiami viešai, o esant kitos sandorio šalies sutikimui - siekti, kad informacija apie sudarytus sandorius būtų vieša;- teisėtumo;- atitikties rinkos sąlygoms. Neturi būti sudaromos valdomo NT neatlygintino naudojimo ar perdavimo sutartys;- reputacijos valdymo - vertinti turtą įsigyjančios šalies reputacija ir finansinės galimybės šį turtą įsigyti.Finansų ministerija parengė ir 2018-08-30 Vyriausybei pateikė svarstyti Vyriausybės 2012-06-06 nutarimo Nr. 665 „Dėl valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektą, kuris buvo priimtas 2018-12-27. Nutarimo Nr. 665 pakeitimais siekiama, kad VVĮ efektyviai valdytų turimą nekilnojamąjį turtą, užtikrintų nekilnojamojo turto ar dukterinių bendrovių akcijų perdavimo sandorių procedūrų skaidrumą, kasmet vertintų nekilnojamojo turto panaudojimą, atsisakytų nenaudojamo ir nereikalingo turto arba motyvuotai pagrįstų turto turėjimo aplinkybes, nusistatytų skaidrias ir viešas turto realizavimo taisykles (procedūras), sudarytų ir viešintų rinkos sąlygas atitinkančius turto sandorius.
8. Siekiant užtikrinti tinkamą savanoriškos nenuolatinės karo tarnybos karių sukomplektavimą:8.1. supaprastinti neaktyvių SNKT karių atleidimo procesą, numatant, kad pagrindinis kriterijus atleisti neaktyvų karį savanorį – pratybų / mokymų nelankymas be pateisinamos priežasties;8.2. sisteminti informaciją apie karių savanorių dalyvavimą visose pratybose / mokymuose / kursuose.
Tobulinant regreso teisės įgyvendinimą, atlyginus žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, reikėtų priimti sprendimus dėl teisės aktuose nustatytų ikiteisminio tyrimo pareigūnų ir prokurorų civilinės atsakomybės apribojimų keitimo tikslingumo.
Teisingumo ministerija, įgyvendindama Valstybės kontrolės rekomendacijas ir atsižvelgusi į Ministro Pirmininko 2016 m. balandžio 6 d. potvarkiu Nr. 51 sudarytos darbo grupės pasiūlymams dėl materialinės atsakomybės taikymo viešajame sektoriuje parengti išvadas, parengė įstatymo projektą. Lietuvos Respublikos Seimas priėmė 2017-12-12 priėmė Lietuvos Respublikos žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo Nr. IX-895 5 str. pakeitimo įstatymą Nr. XIII-875. Jame numatyta, kad „valstybė, atlyginusi dėl ikiteisminio tyrimo pareigūno, prokuratūros ar teismo pareigūno, teisėjo tyčinių veiksmų (aktų), atsiradusią žalą, įgyja regreso (atgręžtinio reikalavimo) teisę teismo tvarka išieškoti iš šių asmenų tiek, kiek ji sumokėjo žalos atlyginimo“ (buvo – žalą padaręs asmuo privalo atlyginti visą žalą, bet ne daugiau kaip 9 jo vidutiniai darbo užmokesčiai). Atkreipiame dėmesį, kad tokiu teisiniu reguliavimu iš ikiteisminio tyrimo ir prokuratūros pareigūnų, teisėjų, skirtingai nei iš kitų asmenų, nenumatyta galimybė, regreso tvarka atlyginus žalą, išieškoti sumų, atsiradusių dėl kaltų ikiteisminio tyrimo ir prokuratūros pareigūnų, teisėjų veiksmų.
Siekiant drausminti ir skatinti žemės sklypų savininkus ir naudotojus rūpintis turimais žemės sklypais, inicijuoti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 str. pakeitimus, numatant didesnį ir diferencijuotą, nuo apleistos žemės ploto priklausantį administracinės baudos dydį.
Administracinių nusižengimų kodekso, patvirtinto 2015-06-25 įstatymu Nr. XII-1869, 333 str. įtvirtintos nuostatos, numatančias didesnį ir diferencijuotą, nuo apleistos žemės ploto priklausantį administracinės baudos dydį.
Valstybės strateginiuose dokumentuose nustatyti valstybės / savivaldybių dalyvavimo valdant viešąsias įstaigas viziją, numatant konkrečias priežastis, kai valstybei / savivaldybėms tikslinga būtų steigti ar tapti konkrečią veiklą vykdančių viešųjų įstaigų savininke (dalininke).
Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse numatyta, kad valstybė ar savivaldybės galėtų dalyvauti tik tose viešosiose įstaigose, kurios vykdo viešojo administravimo veiklą, teikia viešąsias paslaugas ar atlieka kitas valstybei ar savivaldybei svarbias funkcijas. Kitais atvejais siūloma atsisakyti dalyvavimo kaip netikslingo. Pagal planą ministerijos, kitos viešųjų įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos, įstaigos atliko viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, atitikties gairėms įvertinimą. Vidaus reikalų ministerija atliko šių vertinimo rezultatų apibendrinimą ir analizę, kuri pateikta Vyriausybei. Atlikę auditą „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), nustatėme, kad viešųjų įstaigų vykdomų funkcijų pagrįstumas objektyviai neįvertintas. Taip nesudaromos sąlygos išgryninti jų kompetenciją, peržiūrėti paslaugų (sveikatos, švietimo, socialinių, kultūros ir kt.) teikėjų tinklą ir turinį ir nustatyti, kokias viešąsias paslaugas turėtų teikti viešosios įstaigos. Rekomendacijos stebėseną baigiame, o viešųjų įstaigų kompetencijos išgryninimo procesą toliau stebėsime minėtame audite pateikus rekomendaciją: inicijuoti, kad valstybei atstovaujančios institucijos pakartotinai atliktų valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties gairėms vertinimus ir apie jos rezultatus informuoti Vyriausybę sprendimams priimti.
Rekomenduojame Ignalinos rajono savivaldybei, vadovaujantis viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartuose nurodytais turto pripažinimo kriterijais, įvertinti turimą turtą- bendruosius ir specialiuosius planus-ir apskaitoje atlikti teisingus buhalterinius įrašus.
Ignalinos rajono savivaldybės administracija atliko nematerialiojo turto - bendrųjų ir specialiųjų planų- pergrupavimą (iš nematerialiojo turto plėtros darbų grupės perkeltas į kito nematerialaus turto grupę).
Sukurti aiškią valstybės ir savivaldybių funkcijų ir jas įgyvendinančių įstaigų sistemą, teisės aktuose nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis valstybės ar savivaldybės institucijos pagal vykdomą veiklą pasirinktų tinkamiausią įstaigos teisinę formą, leidžiančią valdant įstaigą pasiekti geriausių rezultatų.
Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse nustatyti kriterijai, kuriais vadovaujantis valstybės ar savivaldybės institucijos turėtų pasirinkti steigiamos įstaigos teisinę formą: biudžetinė įstaiga – kai daugiau nei 1/2 įstaigos funkcijų yra viešojo administravimo veikla; įstaigai pavesta teikti viešąsias paslaugas, finansuojamas valstybės biudžeto lėšomis ir šios lėšos sudaro daugiau negu 4/5 įstaigos gaunamų pajamų; viešoji įstaiga – kai daugiau nei 1/2 įstaigos funkcijų yra viešųjų paslaugų teikimas. Gairėse įtvirtintos viešųjų įstaigų srities pertvarkos siekiamybės, gairių nuostatomis rekomenduojama remtis steigiant, reorganizuojant ar pertvarkant valstybės/ savivaldybių įstaigas bei įmones, tačiau teisės aktuose kriterijai nenustatyti. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes problemos dėl tinkamiausios įstaigos teisinės formos parinkimo ir kriterijų nustatymo teisės aktuose sprendimą toliau stebėsime audite „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), pateikus rekomendaciją: siekiant užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybių institucijos pagal vykdomą veiklą galėtų pasirinkti tinkamiausią juridinio asmens teisinę formą, leidžiančią pasiekti geriausių rezultatų jį valdant, teisės aktuose nustatyti detalius VšĮ steigimo kriterijus juridinio asmens teisinei formai parinkti.
Numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad VĮ Turto banko teikiamos administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo paslaugos būtų geros kokybės.
VĮ Turto bankas, siekdamas užtikrinti didesnį turto naudotojų užklausų sprendimo efektyvumą bei spartą, įdiegė „Operatyvinę trikčių registravimo sistemą (OTRS)“, o 2020-07-01 pradėjo diegti papildomą turto naudotojų aptarnavimo funkciją, kuri pradėjo pilnai veikti 2020 m. spalio mėnesio pabaigoje. Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm. Numatytos kontrolės priemonės užtikrino geresnę VĮ Turto banko teikiamų administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo paslaugų kokybę.
Tobulinti teisinį reglamentavimą: patikslinti viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokas, kad jos būtų vienodai suprantamos ir leistų aiškiai susieti valstybės / savivaldybių viešųjų įstaigų veiklą su valstybės / savivaldybių funkcijų (viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų) vykdymu.
2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymu patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos: viešasis administravimas – teisės aktais reglamentuota viešojo administravimo subjektų veikla, skirta teisės aktams įgyvendinti: administracinis reglamentavimas, administracinių sprendimų priėmimas, teisės aktų ir administracinių sprendimų įgyvendinimo priežiūra, administracinių paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų teikimo administravimas; viešoji paslauga – pagal įstatymų ir (ar) viešojo administravimo subjektų nustatytus reikalavimus vykdoma šių subjektų prižiūrima veikla, kuria sukuriama valstybės ar savivaldybių garantuojama ir visuomenės nariams vienodai prieinama nauda. Patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos turėtų leisti aiškiau susieti valstybės/ savivaldybių viešųjų įstaigų veiklą su valstybės / savivaldybių funkcijų (viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų) vykdymu. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.
Tobulinti teisinį reglamentavimą: Strateginio planavimo metodikoje nustatyti, kad viešosioms įstaigoms nustatomi siektini veiklos rodikliai ir jų vertinimo kriterijų reikšmės sietųsi su valstybės ar savivaldybių institucijų strateginių veiklos planų rodikliais ir reikšmėmis.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019 m. vasario 13 d. nutarimu Nr. 136 patvirtino Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2002 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 827 „Dėl Strateginio planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimą. Pakeitimu strateginio veiklos plano forma papildyta nauju skyriumi, kuriame pateikiama informacija apie viešųjų įstaigų, kurių savininkė yra valstybė arba kai valstybė turi 50 procentų ir daugiau balsų visuotiniame dalininkų susirinkime, planuojamus pasiekti pagrindinius veiklos rodiklius. Nustatomi viešųjų įstaigų pagrindiniai veiklos rodikliai turi būti susiję su įstaigos, kuri viešojoje įstaigoje atstovauja valstybei ir įgyvendina savininko ar dalininko teises ir pareigas, strateginiais tikslais arba, jei įmanoma, įgyvendinamų programų tikslais.
Tobulinti teisinį reglamentavimą: nustatyti reikalavimus, kurie užtikrintų didesnį valstybės / savivaldybių valdomų viešųjų įstaigų veiklos viešumą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2018 m. gegužės 9 d. nutarimu Nr. 455 pakeitė Bendrųjų reikalavimų valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainėms aprašą. Apraše nustatyti reikalavimai valstybės ir savivaldybių įstaigų interneto svetainėse viešinti veiklos planavimo dokumentus ir veiklos ataskaitas, praplėstas skelbtinų su įstaigos veiklos planavimu susijusių dokumentų sąrašas.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, gerinti bendradarbiavimą su kitomis kontroliuojančiomis institucijomis (Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba, Nacionaline mokėjimo agentūra) koordinuojant subjektų priežiūros veiksmus (keičiantis turimais stebėsenos ir priežiūros duomenimis apie subjektų veiklą ir pan.).
Įgyvendinant rekomendaciją, 2015 m. spalio 22 d. pasirašyta Bendradarbiavimo sutartis tarp Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos ir Tarnybos prie Žemės dėl duomenų keitimosi vykdant pagalbos grynaveisliams veisliniams galvijams įsigyti ir steigiant bei kontroliuojant veislinius bitynus. Taip pat Tarnyba yra prisijungusi prie Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos administruojamos, visas Europos Sąjungos valstybes nares vienijančios, TRACES sistemos, kurioje šalys keičiasi turimais priežiūros ir stebėsenos duomenimis apie gyvūnų judėjimą.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, patikslinti teisės aktus, susijusius su ūkių lankymu ne priežiūros tikslais: numatyti prižiūrimų ūkio subjektų lankymo ne priežiūros tikslais kriterijus (konsultavimo ir pan.) ir numatyti tokių apsilankymų planavimo tvarką.
Atsižvelgiant į tai, kad buvo rekomenduota numatyti prižiūrimų ūkio subjektų lankymo ne priežiūros tikslais kriterijus ir numatyti tokių apsilankymų planavimo tvarką bei įvertinus aplinkybę, kad konsultacijos yra vienas iš ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu kriterijų, buvo priimtas sprendimas atitinkamai papildyti Rizikos valdymo vadovą, kaip pamatinį ūkio subjektų veiklos patikrinimų planavimo dokumentą.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, nustatyti kontroliuojamų subjektų grupėse grįžtamosios kontrolės patikrinimų atlikimą, atsižvelgiant į pažeidimo reikšmingumą.
Priimtas Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. lapkričio 12 d. įsakymas Nr. 1A-54 „Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. kovo 4 d. įsakymo Nr. 1A-12 „Dėl mažareikšmių teisės aktų reikalavimų pažeidimų gyvulių veislininkystės srityje“ pakeitimo“, Tarnybos viršininko 2015 m. lapkričio 30 d. įsakymas Nr. 1A-59 „Dėl grįžtamojo (pakartotinio) patikrinimo ir ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu tvarkos patvirtinimo“ (žr. priedas Nr. 1) ir Tarnybos viršininko 2015 m. lapkričio 30 d. įsakymas Nr. 1A-60 „Dėl Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2012 m. balandžio 17 d. įsakymo Nr. 1A-16 „Dėl ūkinių gyvūnų ūkių patikrinimo tvarkų patvirtinimo“ pakeitimo“.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, subjektų rizikos vertinimus ir kontrolės procedūras planuoti remiantis šių sukauptų duomenų analizės pagrindu.
Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. gruodžio 1 d. įsakymu Nr. 1A-61 „Dėl Valstybinei gyvulių pakeistas Veislininkystės priežiūros tarnybai prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2012 m. gruodžio 27 d. įsakymo Nr. 1A-64 „Dėl Rizikos valdymo vadovo patvirtinimo“ pakeitimo“ nauja redakcija išdėstytas Rizikos valdymo vadovas (žr. priedą Nr. 4), įtvirtinęs ūkio subjektų rizikos vertinimą ir patikrinimų procedūrų planavimą, remiantis Tarnybos administruojamoje elektroninėje duomenų bazėje kaupiamais ūkio subjektų patikrinimų duomenimis bei ūkio subjektų lankymo ne patikrinimo tikslu kriterijus ir planavimo tvarką.
Siekiant efektyviau vykdyti valstybinę veislininkystės priežiūrą ir mažinti administravimo naštą ūkio subjektui, numatyti detalios informacijos apie tam tikrame regione kontroliuojamus ūkio subjektus ir atliktų patikrų rezultatus kaupimą.
Parengta ir Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos viršininko 2015 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. 1A-73 „Dėl Informacijos apie ūkio subjektų patikrinimo rezultatus kaupimo, vertinimo ir teikimo tvarkos patvirtinimo“ patvirtinta Informacijos apie ūkio subjektų patikrinimo rezultatus kaupimo, vertinimo ir teikimo tvarka.
Siekiant sudaryti sąlygas išsaugoti nacionalines nykstančias gyvulių veisles, nustatyti aiškius veislės įtraukimo į saugomų ūkinių gyvūnų nacionalinių genetinių išteklių veislių sąrašą kriterijus.
2015 m. gruodžio 11 d. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-920 pakeista Lietuvos ūkinių gyvūnų genetinių išteklių išsaugojimo programa
Užtikrinant efektyvų ir rezultatyvų regreso teisės įgyvendinimą, vertėtų nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad, Teisingumo ministerijai atlyginus neteisėtais valdžios institucijų veiksmais padarytą žalą, valstybės institucijos visais atvejais būtų operatyviai informuotos, kad valstybė įgyja regreso teisę.
Buvo patobulintas Teisingumo ministerijos kokybės vadybos sistemos žalos atlyginimo veiklos procesas – numatytas papildomas veiksmas (informuoti suinteresuotas institucijas dėl atgręžtinio reikalavimo), kuris tapo privalomu proceso vykdymo komponentu (Teisingumo ministro 2016-12-09 įsakymas Nr. 1R-308 „Dėl teisingumo ministro 2011-10-13 įsakymo Nr. 1R-236 „Dėl kokybės vadybos sistemos įdiegimo“ pakeitimo“). Taip pat sukurtas papildomas pranešimų suinteresuotoms institucijoms stebėsenai vykdyti matavimo rodiklis – informuoti suinteresuotas institucijas apie žalos atlyginimo faktą, rodiklio maksimali reikšmė – 100 proc. Informuoti privaloma per vieną mėnesį nuo sprendimo išmokėti pinigus.
Užtikrinant efektyvų ir rezultatyvų regreso teisės įgyvendinimą, vertėtų numatyti papildomas vidaus kontrolės priemones, kurios užtikrintų regresinių ieškinių pateikimą teismams nustatytais terminais.
Siekiant užtikrinti, kad regresiniai ieškiniai teismams būtų pateikiami nustatytais terminais buvo įvykdytos šios priemonės: 1) Teisingumo ministerijos dokumentų valdymo sistemoje atliktas pakeitimas – priėmus sprendimą dėl smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo sukuriama užduotis dėl regresinio ieškinio pateikimo nustatytais terminais; 2) įvertinus galimybę perskirstyti ministerijos administracijos padalinių pareigybių skaičių, Teisinio atstovavimo skyriuje buvo įsteigta vyriausiojo specialisto pareigybė (Teisingumo ministro 2016-09-14 įsakymas Nr. 1R-260 „Dėl teisingumo ministro 2012-12-12 įsakymo Nr. 1R-317 „Dėl Teisingumo ministerijos struktūros ir pareigybių sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“).
Siekiant koordinavimo valstybės mastu pasitelkiant savanorius, NVO gyventojų būtiniesiems poreikiams tenkinti krizių, ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos metu ir karo atveju, suplanuoti pasitelkimo uždavinius, veiklos prioritetus ir dalyvavimo būdus.
Siekiant tinkamo, į veiklos rezultatus orientuoto strateginio planavimo:7.1. nustatyti ambicingesnius rodiklius dėl profesinės karo tarnybos karių pasitenkinimo tarnybos sąlygomis ir kariūnų priėmimo į Lietuvos karo akademiją;7.2. visais atvejais analizuoti strateginio veiklos plano rodiklių nepasiekimo priežastis ir imtis veiksmų joms šalinti.
Siekiant teisingų viešojo sektoriaus subjektų konsoliduotųjų ataskaitų duomenų, peržiūrėti šių subjektų finansinių ataskaitų konsolidavimo procesą, tam tikslui naudojamos informacinės sistemos funkcionalumus ir joje sukauptos (kasmet perkeliamos) konsolidavimo informacijos apimtis bei numatyti konsolidavimo proceso tobulinimo priemones.
Finansų ministro 2021-01-15 įsakymu Nr. 1K-13 buvo pakeistas finansų ministro 2011-04-19 įsakymas Nr. 1K-152 „Dėl viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo“. Pakeitime nustatyta, kad, rengiant 2021 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, viešojo sektoriaus subjektai, išskyrus naujus, teikdami 2021 m. duomenis, VSAKIS papildomai pateikia informaciją apie pradinius 2021 m. likučius tarpusavio operacijų derinimo grupėse ir ją detalizuoja eliminavimo duomenų įvedimo formose ir nederinamą informaciją apie pradinius likučius, kurie eliminavimo duomenų įvedimo formose susidarė dėl vykdytų su kitais viešojo sektoriaus subjektais operacijų, kurių duomenys eliminuojami nederinti. Jei teikiant informaciją 2020 metų pabaigos ir 2021 metų pradžios likučiai būtų nesutapę, viešojo sektoriaus subjektas būtų turėjęs išsiaiškinti neatitikimų priežastis ir raštu informuoti apie tai konsoliduojantį subjektą. Teikiant pradinių likučių informaciją iš naujo, skirtumų tarp 2020 metų pabaigos ir 2021 metų pradžios likučių subjektai nenustatė, todėl subjektų padarytas praėjusių metų klaidas ištaisė Finansų ministerija. Rekomendaciją laikome įgyvendinta, nes 2021 metų ataskaitų rinkiniai buvo parengti taip, jog jų teisingumui įtakos neturėjo konsolidavimo informacija, susikaupusi praėjusiais laikotarpiais.
Tobulinant regreso teisės įgyvendinimą, atlyginus žalą, atsiradusią dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, reikėtų atkreipti ministerijų ir kitų valstybei atstovaujančių institucijų vadovų dėmesį į nustatytus civilinės atsakomybės taikymo, valstybės skolų apskaitymo, informacijos apie regreso teisės įgyvendinimą viešinimo trūkumus ir pavesti jiems užtikrinti tinkamą šių funkcijų įgyvendinimą.
Vykdant Ministro Pirmininko pavedimą, Vyriausybės kancleris 2017-12-27 pateikė ministerijoms pavedimą Nr. S-53-4143, kuriuo prašoma užtikrinti, kad būtų pašalinti Valstybės kontrolės rekomendacijose nurodyti civilinės atsakomybės taikymo, valstybės skolos apskaitymo ir informacijos apie regreso teisės įgyvendinimą viešinimo trūkumai ir būtų laikomasi įsiteisėjusių teismų sprendimų, kuriuose konstatuojami teisės aktų pažeidimai įstaigoje, ir informacijos apie priemones, kurių imtasi šiems teisės pažeidimams pašalinti, tinkamo viešinimo reikalavimų. Taip pat ministerijų prašoma apie valstybinio audito ataskaitoje nustatytus trūkumus ir rekomendacijas informuoti įstaigas prie ministerijų ir kitas pavaldžias institucijas.
Siekiant, kad modulinės profesinio mokymo programos atitiktų darbo rinkos poreikius, atlikti parengtų programų koregavimo darbus pagal galiojančius teisės aktus.
Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registre įregistruotos 59 iš 60 modulinė programos, kurios pakoreguotos pagal galiojančius teisės aktus.
Kadangi Šiaulių universitetas paslaugų neteikė, sutarčių pagrindas yra naudojimasis nekilnojamu turtu, todėl sutartys turi būti sudaromos kaip nuomos.
Sutarčių tipas iš paslaugų pakeistas į nuomos.
Reklaminį plotą išnuomoti vadovaujantis teisės aktais.
Buvo nutraukta reklaminio ploto nuomos sutartis su UAB „JG“, įvykdytas viešasis konkursas, su laimėtoju sudaryta nauja nuomos sutartis.
Imtis priemonių gyventojų, kurie nėra susiję su universiteto mokslo ir studijų veikla, iškeldinimo iš patalpų (A. Vivulskio g. 36, Vilnius).
Iškeldinti su Lietuvos edukologijos universiteto mokslo ir studijų veikla nesusiję asmenys iš patalpų (A. Vivulskio g. 36, Vilnius).
Nustatyti asbesto turinčių gaminių apskaitos, šalinimo kontrolės ir poveikio aplinkai ir gyventojams vertinimo tvarką.
Aplinkos ministras 2017-03-22 įsakymu Nr. D1-243 patvirtintose "Asbesto šalinimo veiksmų Plano įgyvendinimo priemonėse" numatė tobulinti duomenų inventorizavimo ir pateikimo tvarką dėl aplinkoje esančių asbesto turinčių gaminių. Ši tvarka pakeista Aplinkos ministro 2017-12-22 įsakymu Nr. D1-1040 "Dėl duomenų apie asbesto turinčių gaminių kiekius teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo" patvirtino "Duomenų apie asbesto turinčių gaminių kiekius teikimo tvarkos aprašą".
Įvertinti pajamų apskaitos trūkumų mąstą konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupės įstaigose ir užtikrinti, kad apskaitoje būtų atlikti reikiami koregavimai.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (NBFC) direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38 patvirtino naują NBFC ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko centras, sąskaitų planą ir apskaitos politiką. Sveikatos apsaugos ministerija 2021-01-25 raštu Nr. (6.47-13) 10-392 pranešė įstaigoms, kurių buhalterinės apskaitos centras netvarko centralizuotai, apie naują apskaitos politikos nuostatų redakciją. NBFC pakartotinai atliko ministerijos konsolidavimo grupei priklausančių įstaigų pajamų analizę ir ministerijai pateikė informaciją, kad įstaigos pajamas 2022-09-30 priskyrė teisingai, o dėl finansinės ir investicinės veiklos pajamų priskyrimo informavo nustatęs trūkumų – įstaigos netinkamai atskleidė duomenis finansinių ataskaitų rinkiniuose (2022-12-01 raštas Nr. S-20393).Ministerija įvertino šią NBFC informaciją ir, vykdydama pajamų priskyrimo pajamų grupėms kontrolę, pavedė įstaigoms užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių veiklos rezultatų ataskaitoje teikiamų duomenų apie pajamas priskyrimo pajamų grupėms pakankamą kontrolę ir vadovautis pateikiamu paaiškinimu apie jų priskyrimą bei aiškinamuosiuose raštuose teikti apie tai išsamią informaciją (2023-01-23 raštas Nr. 10-364). Rekomendaciją laikome įgyvendinta.
Siekiant, kad priklausomybės ligų gydymo paslaugų prieinamumas didėtų, tvarkant sveikatos priežiūros įstaigų tinklą užtikrinti šių paslaugų teikimą pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros gydymo įstaigose.
Siekiant, kad gydymas būtų rezultatyvus – orientuotas į paciento poreikius ir taikomi naujausi gydymo metodai, parengti trūkstamus suaugusių, vaikų ir paauglių priklausomybės ligų diagnozavimą ir gydymą standartizuojančius dokumentus, o esamus – atnaujinti.
Įvertinti faktiškai susiklosčiusią aprūpinimo peritoninės dializės tirpalais situaciją ir tam, kad fondo lėšos šiam tikslui būtų naudojamos teisėtai, racionaliai ir užtikrinant pacientų gydymo namuose kokybę, atitinkamai tai reglamentuoti, kartu nustatant pristatomų tirpalų kokybės ir panaudojimo kontrolės mechanizmą.
Laukėme teisės aktų pokyčių ir įdiegtų papildomų informacinės sistemos funkcionalumų, kurie užtikrintų peritonine dialize (PD) gydomiems pacientams namuose didesnį vaistinių preparatų ir medicinos priemonių prieinamumą (juos įsigyti nuotoliniu būdu nevykstant į vaistinę (namuose, darbe ar kitose jiems priimtinose vietose)). Nuotolinė prekyba receptiniais vaistais ir kompensuojamomis medicinos pagalbos priemonėmis pradėta taikyti nuo 2022 m. liepos mėn. Tam, kad PD būtų kompensuojama ambulatoriškai (dabar kompensuojama centralizuotu būdu), PD tirpalai turėtų būti įrašyti į Ligų ir kompensuojamųjų vaistų joms gydyti sąrašą (A sąrašą), o PD atlikti skirtos medicinos pagalbos priemonės – į Kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašą (C sąrašą). Taip pat turėtų būti išlaikyta nuostata, kad šių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kaina negali būti didesnė nei kompensuojant juos centralizuotai.Persvarstytas sveikatos apsaugos ministro 2004-09-23 įsakymas Nr. V-661 „Dėl Dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“ ir 2022-12-21 įsakymu Nr. V-1910 patvirtintas naujas Dializės paslaugų teikimo bendrųjų reikalavimų ir paprastosios hemodializės, sudėtingosios hemodializės, peritoninės dializės ir nepertraukiamos pakaitinės inkstų terapijos paslaugų specialiųjų reikalavimų aprašas (įsigaliojo 2023-05-10). Apraše nepasikeitė nuostatos dėl PD tirpalų ir medicinos priemonių kompensavimo būdo – jie ir toliau kompensuojami tik centralizuotu būdu (sveikatos apsaugos ministro 2019-07-17 įsakymu Nr. 1K-166 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros įstaigų aprūpinimo centralizuotai apmokamais vaistiniais preparatais ir medicinos pagalbos priemonėmis bei jų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas).Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija, vykdydama sveikatos apsaugos viceministro 2017-12-29 pavedimą Nr. 17-422, nuo 2018 m. svarstė PD kompensavimo būdo pakeitimo klausimą. Dėl užsitęsusių neproduktyvių diskusijų su tirpalų gamintojais, kurie nėra suinteresuoti, kad būtų pakeistas kompensavimo būdas, komisija 2022-04-27 posėdyje (protokolo Nr. LKV-8/22) nusprendė baigti diskusijas bei netęsti šio klausimo svarstymo iki gamintojai parodys inciatyvą ir sutiks pateikti teisės aktus atitinkančias kainas, nes pakeitus kompensavimo būdą, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidos turi nedidėti. Ministerija iki 2023 m. gegužės mėn. nėra gavusi jokios informacijos iš gamintojų. Ministerija pažymėjo, kad vaistų ir medicinos pagalbos priemonių tiekimo į rinką ir jų kompensavimo procesas negali būti vykdomas be gamintojo ar rinkodaros teisės turėtojo valios ir kol tirpalai lieka Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąraše, Valstybinė ligonių kasa ir toliau užtikrins PD gydomų pacientų aprūpinimą minėtais dializės tirpalais bei priemonėmis.
Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų tobulinti vertintos srities teisinį reguliavimą, kad jis nustatytų gyventojų, kuriems reikalinga valstybės pagalba apsirūpinant būstu, grupes ir kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant gyventojams būtų siūlomos įvairios priemonės būsto prieinamumui padidinti.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymu Nr. A1-267 patvirtintas rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planas, kuriame numatyta tobulinti teisinį reguliavimą, kad jis aiškiai nustatytų gyventojų, kuriems reikalinga valstybės pagalba apsirūpinant būstu, grupes ir kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant gyventojams būtų siūlomos įvairios priemonės būsto prieinamumui padidinti.
Varėnos rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų. Varėnos r. savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Užtikrinti trumpalaikės nuomos sutarčių duomenų patikimumą.
Nuo 2017-06-01 trumpalaikės nuomos sutartys registruojamos vieningame Aleksandro Stulginskio universiteto sutarčių registre.
Siekiant sudaryti prielaidas kuo anksčiau teikti vaikų ir paauglių psichikos sveikatos priežiūros paslaugas žalingai vartojantiems ar priklausomybę turintiems vaikams, pakeisti reikalavimus, pagal kuriuos gali būti suteikiamos jiems psichosocialinės reabilitacijos paslaugos.
Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems sprendimams dėl priklausomybės ligų gydymo organizavimo priimti, užtikrinti duomenų apie gydymo įstaigų specialistus ir jų užimtumą (specialistų įdarbinimą ir išdarbinimą) suvedimą ir tvarkymą vienoje informacinėje sistemoje, nedubliuojant jų pateikimo.
Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems sprendimams dėl priklausomybės ligų gydymo organizavimo priimti, užtikrinti, kad tikslūs ir teisingi duomenys apie psichikos ir elgesio sutrikimus vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas būtų periodiškai teikiami suinteresuotoms institucijoms.
Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų numatyti, kaip savivaldybės galėtų veiksmingai įgyvendinti naujas socialinės paramos priemones - būsto nuomą ir išperkamąją būsto nuomą.
Rekomendacijų įgyvendinimo priemonių plane numatytos priemonės veiksmingai įgyvendinti naujas socialinės paramos formas – būsto nuomą ir išperkamąją būsto nuomą (socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymas Nr. A1-267).
Kreiptis į steigėją, kad būtų papildytos tarnybos Inventorizacijos taisyklės, ir inventorizuoti visas gautinas sumas.
2016-09-09 Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-517 patvirtinti Nacionalinės žemės tarnybos prie žemės ūkio ministerijos turto inventorizacijos taisyklių pakeitimai.
Įvertinti ataskaitoje nurodytus dalykus, jų mastą, priežastis ir, įtraukus aprūpinimo socialiniu būstu sistemos tobulinimu suinteresuotas šalis, parengti veiksmų planą ir nustatyti priemones, kurios turėtų stiprinti metodinį vadovavimą savivaldybėms ir įgyvendinamų priemonių, skirtų paramos būstui išsinuomoti, stebėseną, kad savivaldybės aprūpintų kuo daugiau asmenų būstu.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymu Nr. A1-267 patvirtintas rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planas, kuriame numatyta organizuoti seminarus-diskusijas savivaldybėms gerajai patirčiai, probleminiams klausimams aptarti, teikti savivaldybėms metodines rekomendacijas, kas ketvirtį rinkti ir sisteminti informaciją apie socialinio būsto fondo plėtros 2015–2020 metais veiksmų plano įgyvendinimą, atlikti lėšų, gautų už parduotus savivaldybės būstus, panaudojimo socialinio būsto fondo plėtrai analizę.
Tobulinti TUI pritraukimo priemonės administravimo procesą, kad projektų atranka ir vertinimas būtų atsekami, įgyvendinimo priežiūra nuosekli, o projektai ir jų įgyvendinimas viešinami.
Atsižvelgiant į audito ataskaitoje pateiktus siūlymus dėl TUI pritraukimo projektų atrankos ir vertinimo, įgyvendinimo priežiūros nuoseklumo ir jų įgyvendinimo viešinimo, ūkio ministro 2018-05-14 įsakymu Nr. 4-288 buvo patikslintas Investicijų, finansavimo ir administravimo sutarčių sudarymo, įgyvendinimo, administravimo ir valstybės pagalbos teikimo pagal schemą „TUI Invest LT+“ tvarkos aprašas.
Siekiant padidinti psichosocialinės reabilitacijos paslaugų dėl priklausomybės ligų prieinamumą, užtikrinti stacionarinės Minesotos programos ir (ar) motyvacinės terapijos paslaugų teikimą kiekvienoje apskrityje.
Pakeistas Vyriausybės 2014-04-23 nutarimas Nr. 370 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašo patvirtinimo“ (2023-05-24 nutarimas Nr. 389). Pakeitimu nustačius išimties taikymą priklausomybės ligų gydymo pagal Minesotos programą ir psichosocialinės reabilitacijos paslaugoms, teikiamoms priklausomybės ligomis sergantiems asmenims, sudaromos sąlygos, vadovaujantis paslaugų poreikio vertinimu, didesniam paslaugų teikėjų skaičiui sudaryti sutartis dėl šių paslaugų apmokėjimo iš PSDF.
Siekiant ugdyti jaunimo pilietinę valią, suteikiant žinių ir įgūdžių:išplėsti nacionalinio saugumo ir krašto gynybos žinių suteikimą įgyvendinant vidurinio ugdymo programas;tobulinti reikalavimus profesinei veiklai reikalingos pilietinės kompetencijos ugdymui įgyvendinant formaliojo profesinio mokymo programas.
Siekiant gerinti kibernetinio saugumo subjektų kibernetinių incidentų, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, identifikavimą ir sustiprinti policijos ir Nacionalinio kibernetinio saugumo centro bendradarbiavimą šioje srityje:1.suderinti kibernetinio saugumo incidentų ir nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje taksonomiją, kuri leistų identifikuoti, kurie kibernetiniai incidentai galimai yra nusikalstamos veikos;2. pagal suderintą kibernetinių incidentų ir nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje taksonomiją tobulinti esamą kibernetinių incidentų valdymo mechanizmą, kuris užtikrintų visų kibernetinio saugumo subjektų kibernetinių incidentų, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, privalomą pateikimą tolimesniam jų tyrimui vieno langelio principu.
Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:skirti įstaigą, kuri valstybės mastu koordinuotų kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimų rengimą, jų suvienijimą.
Lietuvos Respublikos Seimas 2017 m. lapkričio 21 d. posėdyje priėmė Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 431 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuris sukūrė teisinį pagrindą konsoliduoti el. informacijos saugos valdymą ir integruoti elektroninės informacijos saugą į kibernetinį saugumą. Krašto apsaugos ministerija nuo 2018 m. sausio 1 d. pradės formuoti politiką valstybės informacinių išteklių saugos srityje.
Suformuoti duomenų atvėrimo strategines nuostatas (viziją, misiją, atvėrimo principus, tikslus, prioritetus ir uždavinius).
2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 1085 papildytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimas Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ ir numatytas duomenų atvėrimo tikslas ir uždaviniai. Tikslas Nr. 4 Atverti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų turimus duomenis visuomenei ir verslui, skatinti naudoti šiuos duomenis inovatyviems sprendiniams ir elektroninėms paslaugoms kurti, taip pat sudaryti sąlygas verslui diegti ir naudoti IRT, kad būtų padidintas verslo efektyvumas ir konkurencingumas. Taip pat numatyti uždaviniai: Nr. 4.1 Sukurti veiksmingas ir inovatyvias priemones, leisiančias užtikrinti bendrą ir standartizuotą valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų turimų atvirų duomenų teikimą, neribotą prieigą prie šių duomenų ir galimybę visuomenei ir verslui juos pakartotinai panaudoti; Nr. 4.2. Sudaryti metodines, teisines valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų duomenų atvėrimo prielaidas, taip pat sukurti veiksmingą duomenų atvėrimo valdymo struktūrą. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.
Patvirtinti detalų duomenų atvėrimo įgyvendinimo planą, jame numatyti siektinus trumpojo laikotarpio prioritetus, dalyvius, priemones ir rezultatus, o planuojant būsimų laikotarpių užduotis, susijusias su duomenų atvėrimu, numatyti vertinimo kriterijus, kurie leistų geriau įvertinti atvirumo pažangą ir poveikį.
2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 1085 papildytas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimas Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ ir numatyti duomenų atvėrimo vertinimo kriterijai ir rodikliai. Vertinimo kriterijai: įstaigų atvirų duomenų rinkinių kiekio padidėjimas nuo paskelbtųjų centralizuotame portale, procentais; įstaigų turimų duomenų rinkinių, atvertų 3 ir aukštesniu brandos lygiu, kiekis, palyginti su bendru atvertų duomenų kiekiu (atvirų duomenų branda vertinama pagal Tim Berners-Lee brandos lygius), proc.; įstaigų, atlikusių savo valdomų duomenų inventorizaciją ir nustačiusių duomenų atvėrimo tvarką, dalis, procentais. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.
Nustatyti reikalavimus ir terminus viešojo sektoriaus subjektams, iki kada turi būti atlikta turimų duomenų inventorizacija ir pateikti jos rezultatai.
2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad įstaigos iki 2018 m. sausio 1 d. sudaro turimų duomenų atvėrimo planus ir jų įgyvendinimo priemones, kurias įtraukia į planavimo dokumentus, o nuo 2019 m. kiekvienais metais ne vėliau kaip iki vasario 1 d. pateikia Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai turimų duomenų įvertinimo ir duomenų atvėrimo pažangos rezultatus. Skaitmeninės darbotvarkės tarybos numatytas vertinimo kriterijus - įstaigų, atlikusių savo valdomų duomenų inventorizaciją ir nustačiusių duomenų atvėrimo tvarką, dalis, procentais – kuris privalo būti matuojama organizacijos lygiu. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.
Siekiant objektyviai įvertinti Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje numatyto tikslo (iki 2030 m. pastatyti jūrinio vėjo parkus, kurių įrengtoji galia sieks 1,4 GW) pasiekimo galimybę, atlikti su pirmojo jūrinio vėjo elektrinių parko įgyvendinimu susijusių vidinių ir išorinių veiksnių analizę, jos pagrindu numatyti realius projekto įgyvendinimo terminus ir priimti konkrečius sprendimus dėl tolesnio projekto įgyvendinimo.
Siekiant, kad valstybės biudžeto pinigai būtų panaudoti tikslingai ir mokykloms būtų užtikrintas reikalingiausių produktų ir (ar) licencijų prieinamumas: vertinti planuojamus įsigyti produktus, įtraukiant mokyklų atstovus, ir priimti geriausiai mokyklų poreikius atitinkančius sprendimus dėl perkamų produktų ir pirkimo būdo; vykdyti priemones dėl mokyklų informavimo apie ministerijos perkamus produktus; vertinti duomenis apie perkamų produktų naudojimą mokyklose.
Siekiant padėti perkančiosioms organizacijoms sukurti veiksmingą pirkimų vidaus kontrolės sistemą, rekomenduojame atnaujinti pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gaires, detalizuojant viešųjų pirkimų proceso etapus, jiems taikomus reikalavimus, vidaus kontrolę įgyvendinančius dalyvius ir priemones, apimant visus penkis vidaus kontrolės elementus.
Siekiant padėti perkančiosioms organizacijoms sukurti veiksmingą pirkimų vidaus kontrolės sistemą, atnaujintos pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gairės, apimančios visus penkis vidaus kontrolės elementus. 2024-07-01 gairės paskelbtos Viešųjų pirkimų tarnybos tinklapyje.
Siekiant užtikrinti, kad fondo lėšos būtų naudojamos efektyviai, o gydymo įstaigose nebūtų kaupiami per dideli kraujo vaistinių preparatų (anti-D imunoglobulino ir krešėjimo faktorių) likučiai, peržiūrėti ir įvertinti sukurtas bei, prireikus, nustatyti papildomas kraujo vaistinių preparatų išdavimo gydymo įstaigoms kontrolės priemones.
Valstybinė ligonių kasa atsakydama į pateiktą rekomendaciją (2016-10-18 rašto Nr. G-3620) nurodė, kad papildomų kontrolės priemonių taikymas nėra būtinas. Siekiant įsitikinti šio vertinimo pagrįstumu 2016 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo finansinio audito metu buvo suplanuotos ir atliktos audito procedūros, kurių metu vertinome kraujo vaistinių preparatų panaudojimo kontrolę. Nustatėme, kad siekiant užtikrinti efektyvesnį preparato naudojimą gydymo įstaigose buvo patikslinta anti-D imunoglobulino poreikio apskaičiavimo tvarka, atsisakyta nuostatos, kad gydymo įstaigose turimas preparato kiekis negali viršyti 3 mėn. poreikio. Atsižvelgiant į audito metu padarytą išvadą, kad 2016 metais Valstybinė ligonių kasa, skirdama asmens sveikatos priežiūros įstaigoms kraujo vaistinius preparatus, tame tarpe anti-D imunoglobuliną ėmė taikyti pakankamas kontrolės priemones, siekdama užtikrinti kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšos būtų naudojamos efektyviai, o gydymo įstaigose nebūtų kaupiami per dideli kraujo vaistinių preparatų likučiai, rekomendaciją laikome įgyvendinta.
Sukurti papildomas kontrolės priemones, kad, esant dviem galiojančioms sutartims, kurių pagrindu įsigyjama vienodų prekių ar paslaugų, sutarties, kurioje yra numatytos didesnės kainos, vykdymas esant galimybei nedelsiant būtų sustabdomas arba nutraukiamas.
Sveikatos apsaugos ministerija teikdama informaciją apie rekomendacijų įgyvendinimą informuoja, ar yra galiojančių vienodų sutarčių (informacija teikta 2017 m. kovo 31 d. ir rugsėjo 30 d. situacijai). Tokios informacijos pateikimą ir faktą, kad kiekvienos sutarties vykdymui yra paskirtas už jos vykdymą atsakingas darbuotojas vertiname kaip pakankamus įrodymus, kad rekomendaciją vertintume, kaip įgyvendintą.
Siekiant, kad Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigose būtų sukurta veiksminga vidaus kontrolės sistema, padedanti suvaldyti su viešaisiais pirkimais susijusias rizikas, rekomenduojame įvertinti kitų valdymo srities įstaigų vidaus kontrolę, išanalizuoti jos trūkumus ir imtis pagrįstų priemonių, apsvarstant dalies pirkimų centralizavimą ir (ar) konsolidavimą, vykdant bendrus pirkimus, taip mažinti įstaigų administracinę naštą, sprendžiant kompetencijos trūkumo problemą.
Siekiant, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos valdymo srities įstaigose būtų sukurta veiksminga vidaus kontrolės sistema, padedanti suvaldyti su viešaisiais pirkimais susijusias rizikas, rekomenduojame įvertinti kitų valdymo srities įstaigų vidaus kontrolę, išanalizuoti jos trūkumus ir imtis pagrįstų priemonių, apsvarstant dalies pirkimų centralizavimą ir (ar) konsolidavimą, vykdant bendrus pirkimus, taip mažinti įstaigų administracinę naštą, sprendžiant kompetencijos trūkumo problemą.
Parengti ir patvirtinti išvadų dėl šilumos ūkio valdymo perdavimo sutarčių teikimo savivaldybėms tvarką, numatančią, kokiame šilumos ūkio valdymo perdavimo etape turi būti kreipiamasi dėl šių išvadų gavimo, taip pat aiškius kriterijus, pagal kuriuos ministerija vertins sutartis.
2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriame nustatomas šilumos ūkių valdymo perdavimo mechanizmas.
Peržiūrėti susitarimus dėl turto saugojimo ir turtą naudoti įstatymo nustatytais atvejais ir būdais, pasaugos sutartis performinti į panaudos.
Universitetas sutiko neatlygintinai perimti turtą iš Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo bibliotekos ir pagal perdavimo-priėmimo aktą grąžino turtą UAB „E1“.
Siekiant užtikrinti efektyvią interesų konfliktų prevenciją pirkimų srityje ir eliminuoti įstatymo nuostatų skirtingo traktavimo riziką, rekomenduojame tobulinti metodinę pagalbą dėl dokumentų, susijusių su interesų konfliktų prevencija, pateikimo, pabrėžiant pareigą juos pateikti pirkimų procese dalyvaujantiems asmenims, su kuriais yra derinami dokumentai, ir sutarties vykdymo kontrolę atliekantiems asmenims.
Tarnybos tinklapyje 2023-08-28 paskelbtas informacinis pranešimas, kuriuo pirkimų vykdytojams paaiškintos Įstatymo 21 straipsnio nuostatos bei detaliau atskleidžiama formuluotės „dalyvaujantys pirkime ar galintys daryti įtaką jo rezultatams“ reikšmė.
Inventorizavus neatvertus prioritetinius viešojo sektoriaus duomenis, įpareigoti skelbti juos atvirais formatais, užtikrinant galimybę perkelti juos į kuriamą duomenų atvėrimo portalą.
2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“ 2.2. p. numatyta, kad įstaigos iki 2018 m. sausio 1 d. į planavimo dokumentus privalo įtraukti priemones ir nustatyti terminą, per kurį įstaigų turimi atvertini prioritetiniai duomenys turi būti paskelbti Informacijos rinkmenų sąraše atvirais elektroniniais formatais, taip pat užtikrinti galimybę perkelti šiuos duomenis į kuriamą atvirų duomenų portalą. Rekomendacija pilnai įgyvendinta.
Apsvarstyti galiojančio šilumos kainų reguliavimo modelio keitimo ar tobulinimo alternatyvas ir inicijuoti atitinkamų teisės aktų pakeitimus, kurių pagrindu būtų ne tik mažinama administracinė reguliavimo našta ir užtikrinamas kainos pagrįstumas, bet ir jos dalyviai būtų motyvuojami veikti efektyviau, diegti inovatyvius sprendimus, leidžiančius siekti mažiausios šilumos kainos vartotojams.
2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriame įtvirtinti nauji šilumos kainodaros principai
Sukurti visas e. sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos specifikacijoje numatytas sąsajas.
Įgyvendintos priemonės, įgalinančios Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) duomenų mainus (sąsajas) su Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos, Higienos instituto administruojamomis IS, užtikrintas gydymo įstaigų pildomų statistinių apskaitos formų 025/a ir 066/a-LK ir 70a-LK duomenų teikimas į sistemą SVEIDRA per ESPBI IS.
Užtikrinti, kad tiekėjams už laiku neatliktus darbus būtų taikomos sutartyse numatytos sankcijos.
Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad Valstybinėje ligonių kasoje iki 2017 m. rugsėjo 30 d. nebuvo taikyta informacinių technologijų paslaugų pirkimo‒pardavimo sutartyse numatyta galimybė skaičiuoti delspinigius, jei darbai laiku nebuvo atliekami dėl vykdytojo kaltės, nes nepasitaikė atvejų, kad darbai būtų laiku neatlikti dėl vykdytojo kaltės. Tokios informacijos pateikimą ir faktą, kad kiekvienos sutarties vykdymui yra paskirtas už jos vykdymą atsakingas darbuotojas vertiname kaip pakankamus įrodymus dėl kontrolės procedūrų veikimo ir rekomendaciją vertintume kaip įgyvendintą.
Siekiant padidinti paruoštų pakartotinai naudoti ir perdirbtų komunalinių atliekų kiekį, numatyti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų motyvuojama komunalines atliekas tvarkyti aukštesniu prioritetu.
Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą, numatyti priemones, kurios užtikrintų visų svarbias informacinių technologijų funkcijas vykdančių darbuotojų pamainumą ir Informacinių technologijų centro kompetencijų poreikio planavimą pagal visuotinai pripažintas gerąsias praktikas.
VĮ Registrų centras patvirtino IT centro kritinių pareigybių sąrašą, nustatė atsakomybes dėl kritinių pareigybių valdymo ir stebėsenos, periodinio vertinimo ir statuso atnaujinimo. Taip pat atlikęs kompetencijų poreikio planavimo gerųjų praktikų analizę, parengė ir pradėjo taikyti dvi Informacinių technologijų centro kompetencijų planavimui skirtas matricas: IS vystymo departamento kompetencijų ir pajėgumų planavimo matricą bei kitų IT padalinių kompetencijų planavimo matricą, įdiegė du procesus: „Pildyti ir periodiškai peržiūrėti IT darbuotojų pamainumo matricą“, „Suplanuoti ITC padalinių žmogiškuosius išteklius“.Po šių pokyčių išaugo kritinių Registrų centro Informacinių technologijų centro darbuotojų, kuriems nurodytas pamainumas, dalis (nuo 45 proc. iki 82 proc.).
Atlikti reikalingus knygų ir leidinių registravimo apskaitoje koregavimus
Muziejus atliko reikalingus knygų ir leidinių registravimo apskaitoje koregavimus.
Siekiant didinti neteisėtų statybų prevenciją ir užtikrinti, kad už statybos srities pažeidimus nebūtų išvengiama atsakomybės dėl senaties, būtina organizuoti statybos valstybinės priežiūros tikrinimus taip, kad jie būtų atlikti iki senaties pabaigos.
Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija prie Aplinkos ministerijos
Siekiant numatyti, kad planiniams statybą leidžiančių dokumentų patikrinimams būtų atrenkami statybą leidžiantys dokumentai, nuo kurių išdavimo nepraėjo daugiau kaip 6 mėn., inspekcijos viršininko 2019-09-30 įsakymu Nr. 1V-168 buvo pakeistas viršininko 2011-02-04m įsakymas Nr. 1V-17 „Dėl Planavimo sąlygų, planavimo sąlygų sąvadų ir statybą leidžiančių dokumentų parengimo bei išdavimo atitikties teisės aktų reikalavimams tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/ea5ae8c0e50e11e99681cd81dcdca52c). Įpareigojimas atrinkti statybą leidžiančius dokumentus, nuo kurių išdavimo nepraėjo daugiau kaip 6 mėn., nustatytas Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašo 18.2 papunktyje.Siekiant nustatyti, kad planiniams statybos užbaigimo dokumentų patikrinimams būtų atrenkami dokumentai, nuo kurių išdavimo / patvirtinimo nepraėjo daugiau kaip 6 mėn. inspekcijos viršininko 2019-08-14 įsakymu Nr. 1V-146 pakeistas 2013-01-16 įsakymas Nr. 1V-10 „Dėl Statybos užbaigimo aktų ir deklaracijų apie statybos užbaigimą tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo ir Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos viršininko 2011-03-09 įsakymo Nr. 1V-41 „Dėl Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos patvirtintose deklaracijose apie statybos užbaigimą nurodytų statinių statybos teisėtumo tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“ (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/39d6bac0c28a11e9840ec0427c781bac). Įpareigojimas atlikti planinius statybos užbaigimo aktų patikrinimus ne vėliau kaip per 6 mėn. nuo jų išdavimo dienos, o informacinėje sistemoje „Infostatyba“ įregistruotų deklaracijų – ne vėliau kaip per 6 mėn. nuo įregistravimo dienos nustatytas Statybos užbaigimo aktų ir deklaracijų apie statybos užbaigimą tikrinimo tvarkos aprašo 3.2 papunktyje.
Siekiant, kad programos vertinimo kriterijai parodytų svarbiausius veiklos rezultatus, rekomenduojame nuspręsti ar bus planuojamos finansuoti veiklos, susijusios su vertinimo kriterijaus rezultato pasiekiamumu, ar tikslinga kriterijų stebėti, jeigu lėšų bus skiriama.
Vertinimo kriterijai parodys svarbiausius veiklos rezultatus dėl pirmo tikslo ketvirto uždavinio.
Siekiant pagerinti komunalinių atliekų rūšiavimą, kuris leistų sumažinti mišrių komunalinių atliekų kiekį ir jų tvarkymo kaštus, numatyti papildomas priemones.
Siekiant didinti skaitmeninio mokomojo turinio prieinamumą, pildyti Užduočių banką užduotimis, kurios būtų tinkamos visiems mokiniams, įskaitant turinčius specialiųjų ugdymosi poreikių.
Patikslinti direkcijos valstybinės reikšmės kelių vertės, jos kitimo skaičiavimo ir kelių užimamos žemės vertės apskaitos tvarkos aprašą ir direkcijos inventorizacijos taisykles dėl naujų apskaitos sričių – žemės ir kelių (infrastruktūros ir kiti statiniai).
Lietuvos automobilių kelių direkcijos direktoriaus 2019-12-31 įsakymu Nr.199 patikslintas Valstybinės reikšmės kelių vertės, jos kitimo skaičiavimo ir kelių užimamos žemės vertės apskaitos tvarkos aprašas TA KVS (ŽV) ir 2019-12-04 įsakymu Nr.185 papildyta žemės sklypų inventorizavimo tvarka.
Sukurti mechanizmą, padedantį kiekvienu atveju priimant sprendimą dėl medicinos pagalbos priemonių išbraukimo iš centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąrašo pagrįstai įvertinti, ar tai neturės neigiamos įtakos paslaugų kokybei ir prieinamumui. Tokio sprendimo priėmimas turėtų reikšti aiškią gydymo įstaigų pareigą minėtus preparatus ir priemones įsigyti savo lėšomis.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2017 m. kovo 31 d. įsakymas Nr. V-365 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2002 m. balandžio 5 d. įsakymo Nr. 159 „Dėl Ligų, vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“. Šiuo įsakymu įtvirtinama nuostata, kad iš Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąrašo gali būti išbrauktos medicinos pagalbos priemonės tik tuo atveju, jei bus priimtas sprendimas dėl jų įsigijimo išlaidų kompensavimo kitais būdais, taip užtikrinant tolesnį pacientų gydymą.
Siekiant efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais: nustatyti, kas (vartotojas, verslininkas ar ginčus nagrinėjanti institucija) ir kokiais atvejais turėtų inicijuoti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimą ir už juos sumokėti.
Teisingumo ministerija, siekdama efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais, nustatė kas ir kokiais atvejais turėtų inicijuoti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimą ir už juos sumokėti:- pakeitė Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisykles (2019-12-06 įsakymas Nr. 1R-324), kuriose nustatė, kad ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidos apmokamos mutatis mutandis pagal Civilinio proceso kodekso 90 str. nuostatas, t. y. ginčo šalis, kuri prašo atlikti prekių ir (ar) paslaugų kokybės ekspertizę ar laboratorinius tyrimus, privalo iš anksto sumokėti vartojimo ginčus nagrinėjančioms institucijoms jų nustatyto dydžio avansą. Kadangi Vartotojų teisių apsaugos įstatyme nėra nustatyta pareiga vartojimo ginčus nagrinėjančiai institucijai apmokėti minėtas išlaidas, įstatymo pakeitimas nėra reikalingas;- surinko duomenis apie vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų paskirtas ekspertizes ir laboratorinius tyrimus bei jų išlaidų apmokėjimą 2020 m. Ministerija informavo, kad taikant Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklių nuostatas praktikoje, teisinių neaiškumų ar problemų dėl ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimo inicijavimo bei jų išlaidų apmokėjimo, nekilo.
Siekiant turėti patikimus ir išsamius duomenis apie komunalinių atliekų tvarkymą, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, užtikrinti, kad kasmet būtų parengiamos ir Aplinkos apsaugos agentūrai pateikiamos Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021–2027 m. plane numatytų priemonių vykdymo ataskaitos.
Siekiant, kad atsakingosios ir remiančiosios institucijos valdytų informaciją apie jų valdymo srityje ar teritorijoje galinčius kilti pavojus ir suplanuotų veiksmus visiems Nacionalinėje rizikos analizėje nustatytiems didelės ir labai didelės rizikos pavojams valdyti, rekomenduojame nustatyti Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano parengimo tvarką ir joje numatyti plano atnaujinimo ir peržiūros procesus.
2025 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1V-151 patvirtintas Krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos Valstybinio krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo plano rengimo, peržiūros ir atnaujinimo procedūros. Rekomendacija laikoma iš dalies įgyvendinta, kadangi Valstybinis ekstremaliųjų situacijų valdymo planas nėra atnaujintas.Nors tvarkos aprašo parengimas sudaro prielaidas rekomendacijos įgyvendinimui ir atliepia veiksmą „nustatyti Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano parengimo tvarką ir joje numatyti plano atnaujinimo ir peržiūros procesus“, tačiau tai neužtikrina visiško rekomendacijos tikslo pasiekimo – kad atsakingosios ir remiančiosios institucijos valdytų informaciją apie jų valdymo srityje ar teritorijoje galinčius kilti pavojus ir suplanuotų veiksmus visiems Nacionalinėje rizikos analizėje nustatytiems didelės ir labai didelės rizikos pavojams valdyti.Todėl išlieka nepasiektas rekomendacijos rodiklis – „Visiems Nacionalinėje rizikos analizėje nustatytiems didelės ir labai didelės rizikos pavojams valdymo priemonės suplanuotos Valstybiniame ekstremaliųjų situacijų valdymo plane“.Rekomendacijos stebėsena baigiama, o Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano atnaujinimo stebėsena bus tęsiama per valstybinio audito „Valstybės rezervo sudarymas, kaupimas ir tvarkymas“ (2026) rekomendaciją, skirtą Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijai, kuria rekomenduota patvirtinti atnaujintą planą.
Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių įstatymo projekte numačius skirti lėšas inovaciniams vaistams, šias išlaidas suplanuoti įvertinus faktinį inovacinių vaistų poreikį ir planuojamą gydyti pacientų skaičių.
Lietuvos Respublikos 2016 m. gruodžio 22 d. 2017 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatyme Nr. XIII-173 lėšos inovaciniams vaistams atskirai nėra numatytos.
Įpareigoti teritorines ligonių kasas už plaučių ir plaučių širdies komplekso transplantacijos paslaugas sumokėti tik įvertinus gydymo įstaigų pateiktų sąnaudų pagrįstumą.
Parengtos rekomendacijos dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų duomenų apie plaučių ir plaučių širdies komplekso transplantacijos paslaugų sąnaudų pateikimo teritorinėms ligonių kasoms ir šių sąnaudų pagrįstumo įvertinimo ir Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos 2017 m. kovo 3 d. raštu Nr. 4K-1744 „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų duomenų apie širdies ir plaučių komplekso bei plaučių transplantacijos paslaugų sąnaudų pateikimo ir šių sąnaudų vertinimo rekomendacijų“ išsiųstos teritorinėms ligonių kasoms.
Įvertinti universiteto sudarytą pasaugos sutartį su Vilniaus miesto savivaldybės administracija ir turto gavimo aktą, sudarytą su UAB „BM“, ir performinti juos į panaudos sutartis.
Vilniaus Gedimino technikos universitetas pagal turto gavimo aktą naudotą 3D spausdintuvą 2017-10-05 priėmimo-grąžinimo aktu grąžino UAB „BM“.Siekiant tinkamai įteisinti iš Vilniaus m. savivaldybės gautą ir naudojamą laboratorinę įrangą, parengtas ir derinamas Vilniaus miesto savivaldybės tarybos sprendimo projektas dėl laboratorinės įrangos perdavimo Vilniaus Gedimino technikos universiteto Automobilių kelių mokslo laboratorijai. Kadangi rekomendacijos įgyvendinimas tęsėsi ilgą laiką (nuo 2017-06-28), o priemonės jai įgyvendinti nebuvo veiksmingos, sprendimas dėl turto perdavimo iki šiol nepriimtas, todėl rekomendacijos stebėseną baigiame.
Rekomenduojama užtikrinti, kad laboratorinė įranga būtų eksploatuojama tam pritaikytose patalpose.
Universitetas priėmė sprendimą laboratorinę įrangą perkelti į suremontuotas patalpas.
Pateikti Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui informaciją, reikalingą rašte nurodytiems apskaitos trūkumams ištaisyti, t. y. užregistruoti kiekvieno atskiro žemės sklypo įsigijimo savikainą, vertės padidėjimą ar sumažėjimą, finansavimo sumas, tikrosios vertės rezervą, o prieš finansinių ataskaitų rinkinio rengimą pateikti centrui turto tikrosios vertės pokyčių pažymą ir užtikrinti, kad apskaitos klaidos būtų ištaisytos (t. y. gauti dokumentus ir paaiškinimus, leidžiančius įsitikinti apskaitos duomenų teisingumu).
Lietuvos automobilių kelių direkcija, gavusi iš Nacionalinės žemės tarnybos patikslintus duomenis apie tinkamus įregistruoti VĮ Registrų centre žemės sklypus, 2019 m. juos įregistravo buhalterinėje apskaitoje pagal Finansų ministerijos 2020-06-04 parengtas metodines rekomendacijas Nr. TR-12/2020-04(1) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“.
Inicijuoti tikslesnį ir aiškesnį valstybės lėšomis draudžiamų dvasininkų ir vienuolių ryšio su Lietuvos Respublika apibūdinimą teisės aktuose, kad būtų išvengta socialiniu draudimu kitoje valstybėje draudžiamų asmenų draudimo Lietuvos valstybės biudžeto lėšomis.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-05-10 nutarimu Nr. 346 pakeistas VSDF biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių 33 punktas nustatant, kad tradicinių ir kitų valstybės pripažintų religinių bendruomenių bei bendrijų dvasininkai ir vienuoliai valstybės lėšomis draudžiami tik tuo atveju, kai jie neturi būtinojo senatvės pensijai valstybinio socialinio pensijų draudimo stažo, negauna valstybinės socialinio draudimo pensijos ir kai jų draudžiamųjų pajamų suma per kalendorinius metus yra mažesnė už atitinkamų metų 12 Vyriausybės patvirtintų minimaliųjų mėnesinių algų sumą ir šie asmenys nėra išvykę iš Lietuvos Respublikos ir išvykimo nėra deklaravę gyvenamosios vietos deklaravimo įstaigai.
Siekiant teisingai apskaityti mokėtinų išmokų iš Garantinio fondo pasibaigus prievolei nurašymą, VSDF valdybai rekomenduojame patikslinti fondo apskaitos politiką, joje numatant VSAFAS reikalavimus atitinkantį tokių ūkinių operacijų registravimo apskaitoje būdą.
VSDF valdybos direktoriaus 2023-03-30 įsakymuNr. V-120 buvo patikslinta Garantinio fondo apskaitos politika. 2023-03-03 pažymos Nr. F-2-22E-62 pagrindu 2022 m. išmokų nurašymo sąnaudos perkeltos į socialinių išmokų sąnaudas, o 2023-03-03 pažymos Nr. F-2-22E-63 pagrindu 2018–2021 m. išmokų nurašymo sąnaudos per 9 klasę buvo pergrupuotos iš išmokų nurašymo sąnaudų į socialinių išmokų sąnaudas.
Siekiant teisingos Garantinio fondo įsipareigojimų apskaitos, VSDF valdybai rekomenduojame įsivertinti apskaitomų atidėjinių pripažinimo kriterijų atitiktį VSAFAS ir pagal vertinimo rezultatus patikslinti ar papildyti fondo apskaitos politiką, ir vadovaujantis 7-uoju VSAFAS „Apskaitos politikos, apskaitinių įverčių keitimas ir klaidų taisymas“ atlikti reikiamus koreguojančius įrašus apskaitoje.
VSDF valdybos direktoriaus 2023-03-30 įsakymuNr. V-120 buvo patikslinta Garantinio fondo apskaitos politika - patikslinti atidėjinių pripažinimo kriterijai – ir atlikti koreguojamieji įrašai: atidėjiniai (socialinių išmokų ir mokesčių nuo socialinių išmokų), pažymos (2023-02-27 Nr. F-2-22E-51) pagrindu per 9 klasę perkelti į kitą įsipareigojimų grupę (mokėtinas sumas į biudžetus ir fondus bei sukauptas mokėtinas sumas).
Inicijuoti nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įmokų dydžio diferenciaciją draudžiant profesinių mokyklų mokinius, aukštųjų mokyklų studentus ir asmenis, teritorinių darbo biržų siųstus profesiniam mokymui ar profesinei reabilitacijai – jų profesinės veiklos praktikos įstaigoje ar įmonėje laikui; asmenis, kurie mokosi pataisos pareigūnų švietimo įstaigoje pagal profesinio mokymo programas (kursantai), – jų mokymo ir pratybų laikui; asmenis, atliekančius savanorišką praktiką Užimtumo rėmimo įstatymo nustatyta tvarka, – savanoriškos praktikos sutarties galiojimo laikotarpiu.
2017-05-10 priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 346 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005-06-14 nutarimo Nr. 647 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriuo nustatoma, kad nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įmokos apskaičiuojamos pagal draudėjų, pas kuriuos atliekama praktika, vyksta mokymas ar pratybos, priskyrimą nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įmokos tarifo grupei.
Lietuvos Respublikos vadovybės apsaugos tarnyba
Rekomenduojama nutraukti trumpalaikę nuomos sutartį, pagal kurią universitetas nuomoja chromotografinę įrangą ilgiau nei 30 dienų laikotarpiui.
Sutartis dėl įrangos nuomos nutraukta ir įranga grąžinta į universitetą.
Nustatyti specialistų kvalifikacijos tobulinimo finansavimo mechanizmą, kad teisės aktuose būtų aiškiai numatyta lėšų šaltiniai ir atsakomybės dėl kvalifikacijos tobulinimo finansavimo įvertinus finansavimo valstybės biudžeto lėšomis tikslingumą.
Nustatyta nauja Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarka: sveikatos apsaugos ministro 2023-09-22 įsakymu Nr. V-1018 (įsigaliojo 2023-12-01) patvirtinta Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarka, Profesinės kvalifikacijos tobulinimo išlaidų kompensavimo tvarka ir Kompensuojamos profesinės kvalifikacijos tobulinimo bazinės kainos nustatymo tvarka. ;https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/47080030594b11ee81b8b446907f594f
Siekiant užtikrinti duomenų ir informacinių sistemų saugą, papildyti vertinimo metodiką nurodant, kaip reikėtų įvertinti galimą duomenų pažeidimo poveikio lygį valstybei, institucijoms ir gyventojams, identifikuoti institucijas, kurios nėra įvertinusios jų svarbos, ir skatinti atlikti šį vertinimą.
Mobilizacijos ir pilietinio pasipriešinimo departamentas prie Krašto apsaugos ministerijos
Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas prie Krašto apsaugos ministerijos
Siekiant didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų rezultatyvumą:1. peržiūrėti nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų padalinių veiklos modelį ir tobulinti jį taip, kad šalies mastu būtų identifikuojami visi sisteminiai nusikaltimai, sutelkti pakankami specializuoti tyrimo atlikimo ir ekspertiniai pajėgumai bei būtų didinamos kriminalinės žvalgybos veiklos apimtys;2. parengti ir patvirtinti specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje, ypač didelį dėmesį skiriant naujų specialiųjų kompetencijų ugdymui, ir ją įgyvendinti;3. sukurti nusikaltimų elektroninėje erdvėje besispecializuojančių pareigūnų tinklą ir užtikrinti jo aktyvią veiklą.
Siekiant užtikrinti tikslingesnę ir paveikesnę ministerijos vykdomą konsulinės pagalbos ir konsulinių paslaugų priežiūrą:patvirtinti kriterijus, kuriais vadovaujantis subjektai atkrenkami patikrinimams;numatyti, kad patikrinimų metu būtų vertinama KONSREG registracija;išplėsti patikrinimų metu vertinamos interneto svetainėse pateikiamos informacijos apimtį;numatyti rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Siekiant efektyviau naudoti išteklius prižiūrint statinius, kuriems galioja garantinis terminas, ir mažinant administracinę naštą viešajam sektoriui, numatyti priemones, kurios užtikrintų, kad atliekant tikrinimus vietinės reikšmės keliuose ir jų objektuose būtų remiamasi rizikos vertinimu ir tikrinimai atliekami baigiantis garantiniam terminui.
2021-12-16 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE-234 patvirtintas proceso standartas „PS-PP6.02 Vietinės reikšmės kelių, kuriems galioja garantinis terminas, apžiūrų vykdymas“.
Siekiant skaidraus ir tikslingo valstybės biudžeto lėšų naudojimo, reglamentuoti bendrus principus projektinio (atrankos) finansavimo būdo taikymui ir vienodas tokio būdo taikymo taisykles (pareiškėjų atrankos, atsiskaitymo, vykdymo kontrolės, projektinės (atrankos) veiklos viešinimo (atrankos ir rezultatų) ir kt. bendruosius reikalavimus).
Sistemiškai aiškinant ir taikant valstybės biudžeto sudarymą ir paskirtų asignavimų panaudojimą nustatančias normas, atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo vieną iš tikslų – sukurti ir plėtoti į rezultatus orientuotą strateginio valdymo sistemą, integruojant strateginio planavimo, regionų plėtros ir teritorijų planavimo procesus, siekiant užtikrinti ilgalaikę ir darnią valstybės pažangą ir veiksmingą valdžios sektoriaus finansų planavimą ir panaudojimą ir įstatymo paskirtį – nustatyti strateginio valdymo sistemos principus, apibrėžti planavimo dokumentų lygmenis, tipus, jų tarpusavio sąsajas ir įtaką pažangos lėšų ir tęstinės veiklos lėšų planavimui, nustatyti strateginio valdymo sistemos dalyvius, jų teises ir pareigas, įtvirtinti strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatas, o taip pat į atliktus aktualius pakeitimus teisiniame reguliavime, laikome, kad teisinis reguliavimas rekomendacijos ir jos priemonės įgyvendinimui sukurtas ir finansavimo būdai, kuriuos gali taikyti Strateginio valdymo metodikoje įvardinti subjektai programų priemonių įgyvendinimui, numatyti Strateginio valdymo metodikoje.
Pasvalio rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiektos 100 proc. rodiklių „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ ir "Visas patikėjimo teise valdomas valstybės NT, kuris apleistas arba sunykęs teisės aktų nustatyta tvarka bus nurašytas ir likviduotas" reikšmės.
Siekiant efektyviau naudoti išteklius, nedubliuoti Lietuvos automobilių kelių direkcijos ir savivaldybių atliekamų darbų, vietinės reikšmės kelių kokybės kontrolės priežiūrą vykdyti remiantis rizikos vertinimu.
2021-11-18 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE - 216 patvirtintas proceso standartas „PS-PP6.01 Darbų kokybės kontrolės priežiūra vietinės reikšmės kelių objektuose“.
Siekiant tinkamai įvertinti jūrinės teritorijos naudojimo elektrinių plėtrai ir eksploatacijai konkursų dalyvių atitiktį konkursų sąlygoms, jose numatyti pareigą konkursų dalyviams pateikti visos apimties dokumentus ir konkurso metu pasikeitusią informaciją, pagal kurią buvo atliekamas jo atitikties konkurso dalyviui keliamiems reikalavimams vertinimas.
Valstybinė energetikos reguliavimo taryba
Atsižvelgiant į tai, kad ministerijos veiklos rezultatų vertinimo kriterijų skaičius turėtų būti ne didesnis nei gerai suformuluotų pagrindinių kriterijų rinkinys, optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiuose veiklos planuose.
Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos rekomendacijos įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto Strateginio valdymo įstatymo Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta nauja redakcija) nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija). Atsižvelgdami į tai, kad vykdant strateginio valdymo reformą reikšmingai pakeista visa strateginio valdymo sistema, Strateginio valdymo įstatymą įgyvendinantys teisės aktai nuolat keičiami ir tobulinami, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant mažinti administracinę ir finansinę naštą gyventojams, atlikti sisteminę teisės aktų, nustatančių privalomą notarinį patvirtinimą ir reglamentuojančių priverstinio skolos išieškojimo procesą, peržiūrą, įvertinant, ar nėra nustatyta perteklinių (nereikalingų) notarinių veiksmų, ar yra galimybių optimizuoti priverstinio išieškojimo procesą.
Teisingumo ministerija informavo, kad įvertinus visų privalomų notarinių veiksmų tikslingumą, iš privalomų notarinių veiksmų siūloma atsisakyti 11 veiksmų. Ministerija taip pat atliko teisės aktų, reglamentuojančių priverstinio skolos išieškojimo procesą, analizę, kurios metu nustatyta, kad visi teisės aktuose nustatyti antstolio procesiniai ir kiti atliekami veiksmai yra reikalingi bei identifikuoti du fiziniai veiksmai, kurių atlikimą galima optimizuoti: informacijos apie skolininko asmenį ir jo turtinę padėtį patikrinimas registruose ir procesinių dokumentų įteikimas. Valstybinės mokesčių inspekcijos projektu "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti" įgyvendinimu siekiama, kad antstoliams nebūtų teikiami vykdomieji dokumentai dėl administracinių baudų išieškojimo, kai iš anksto žinoma, kad bauda nebus išieškota. Projektui įgyvendinti 2024-06-25 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas ( Įsigalios 2026-07-01).
Tauragės rajono savivaldybės administracija
Tauragės r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl patikėjimo teise valdomų 3 nekilnojamojo turto objektų, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti turtas buvo perduotas. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Rekomenduojama pasaugos sutartis performinti į panaudos.
Vilniaus Gedimino technikos universitetas nurodė, kad pasaugos sutarčių nebeturi.
Įvertinti, ar projekto bendrovė UAB „Offshore wind farm 1“ vykdo Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 22 ir 221 straipsniuose nurodytas sąlygas.
Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų pašalinti trikdžius, ribojančius sklandų Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos veikimą.
Siekiant pašalinti trikdžius, ribojančius sklandžią stebėseną, 2023 m. IV ketv. Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos duomenys, funkcionalumas buvo perkelti į Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos paslaugų portalą (VIISP). VIISP paslaugų portale išplėsti viešųjų ir administracinių paslaugų aprašymų kūrimo, duomenų tvarkymo ir analitikos funkcionalumai.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje užkardymą ir tyrimą, tobulinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje vertinimo kriterijus, suvienodinant juos visuose strateginio planavimo dokumentuose ir sudarant sąlygas matuoti visų šių nusikaltimų ištyrimo būklę.
Parengtas rodiklis visų nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimo rezultatams įvertinti – „Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, dalis (procentais)“, nustatytos jo planuojamos reikšmės (2022 m. – 35 proc., 2023 m. – 36 proc., 2024 m. – 37 proc.). Rodiklis įtrauktas į 2022–2024 m. Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių ir Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros strateginius veiklos planus.Stebėsena tęsiama siekiant įvertinti poveikį.
Siekiant turėti išsamius duomenis, leidžiančius priimti sprendimus formuojant valstybės ir savivaldybių viešųjų įstaigų politiką, nustatyti kokie duomenys apie šias įstaigas turi būti vertinami šalies mastu, ir juos viešinti.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigaliojo 2024-05-01). Teisinio reguliavimo pakeitimais nustatyta kokie duomenys apie šias įstaigas turėtų būti skelbiami ir jų skelbimo tvarka.
Planuojant/rengiant kitų metų biudžetą iš ministerijos veiklai skirtų valstybės biudžeto asignavimų suplanuoti Užimtumo fondo administravimo išlaidų kompensacijų sumas už nedarbo socialinių draudimo įmokų pervedimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2016 metų pabaigoje ministerijos vykdomoje programoje „Užimtumo didinimas“ (01.02) patvirtino 162,3 tūkst. Eur valstybės biudžeto asignavimų veiklos sąnaudų, patiriamų VSDF surenkant ir pervedant nedarbo socialinio draudimo įmokų sumas Užimtumo fondui, kompensavimui ir 2016 m. visą veiklos sąnaudų kompensavimo sumą – 159 145,4 Eur, padengė valstybės biudžeto lėšomis. Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-02-28 įsakymu Nr. A1-103 patvirtintoje naujoje Užimtumo fondo sąmatos sudarymo ir vykdymo taisyklių redakcijoje numatyta, kad valstybės biudžeto lėšos veiklos sąnaudų kompensacijoms mokėti suplanuojamos atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų atitinkamų metų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme.
Rekomenduojame pasitikrinti visas ūkinių operacijų registravimo apskaitoje sąskaitų korespondencijas ir, nustačius jų neatitikimų, patikslinti įstaigos apskaitos tvarkos aprašus.
Įstaigos Apskaitos tvarkos aprašai patikslinti Viešosios įstaigos Centrinės projektų valdymo agentūros direktoriaus įsakymu „Dėl buhalterinės apskaitos vadovo pakeitimo“ 2016 m. gegužės 30 d. Nr. 2016/8-102.
Siekiant išvengti galimų situacijų, kai įstatymuose nustatytais atvejais nėra stabdoma aplinkai kenksminga veikla, ir sudaryti galimybę teisingai įvertinti padarytą žalą aplinkai ir jos ištekliams, peržiūrėti ir patikslinti žalos apskaičiavimą reglamentuojančius teisės aktus.
Patikslinti rektoriaus 2016-05-04 įsakymu Nr.1-449 patvirtintą VGTU statybos ir remonto darbų tvarką.
Patikslintas VGTU statybos ir remonto darbų tvarkos aprašas.
Rekomenduojame, vadovaujantis 18-uoju viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartu „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai, neapibrėžtasis turtas ir poataskaitiniai įvykiai“, kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigoje atlikti įstaigos teisminių procesų baigties vertinimą ir priimti sprendimus dėl neapibrėžtųjų įsipareigojimų arba atidėjinių registravimo buhalterinėje apskaitoje ir pateikimo finansinėse ataskaitose.
Siekiant užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių duomenų teisingumą, rekomenduojame įgyvendinti kontrolės priemones, kad atidėjiniai ir neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų įvertinti, užregistruoti ir pateikti finansinių ataskaitų rinkiniuose.
Patobulinta įstaigos vidinėje svetainėje esanti duomenų bazė „Teismai“, fiksuojanti atidėjinių atsiradimo kiekvienai teisminei bylai tikimybes. 2016 m. gruodžio 28 d. Nacionalinė žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. 1P-479-(1.3.) pakeistas apskaitos vadovas.
Siekiant patogesnio gyventojų informavimo apie racionalų vaistų vartojimą, užtikrinti, kad atsakingų institucijų skelbiama informacija apie racionalų vaistų vartojimą būtų prieinama vieno langelio principu.
Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Valstybinės ligonių kasos, Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos, Higienos instituto, Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto atstovais suformavo bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo ir ministerijos svetainėje sukūrė puslapį, kuriame „vieno langelio principu“ patalpinta gyventojams, sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams rekomendacijos dėl racionalaus vaistų skyrimo ir vartojimo, pateikiami galiojantys gydymo aprašai, diagnostikos ir gydymo metodikos, protokolai, metodinės rekomendacijos, informacija apie racionalų antibiotikų vartojimą, informacija apie Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto veiklą, pateikiama aktuali statistika, naudingos nuorodos, atsakymai į dažniausiai užduodamus klausimus ir kt. (Racionalus vaistų skyrimas ir vartojimas - Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerija.) Informacija nuolat naujinama, atsiradus aktualiai informacijai ar atsiradus naujiems poreikiams.
Rekomenduojame, vadovaujantis 8-uoju viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartu, peržiūrėti ir, prireikus, patikslinti Atsargų apskaitos tvarkos aprašą, kad būtų užtikrinta ūkinio inventoriaus, atiduoto naudoti, kontrolė, ir laikytis patvirtintos apskaitos politikos.
Atsargų apskaitos tvarkos aprašas nebus tikslinamas. Įstaigos 2015 m. Didžiosios knygos nebalansinėse sąskaitose užregistruoto ūkinio inventoriaus įrašai panaikinti. Ūkinis inventorius kontrolės tikslais registruojamas už turto apskaitą atsakingų padalinių vidiniuose registruose, kaip ir nurodyta Atsargų apskaitos tvarkos aprašo, patvirtinto direktoriaus 2015-10-07 įsakymu Nr. 215/8-273, VII dalyje.
Siekiant užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių duomenų teisingumą, rekomenduojame sukurti kontrolės priemones, kad kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigoje būtų teikiama informacija apie teisminių ginčų eigą ir galimus įsipareigojimus ir vertinama tikimybė juos vykdyti.
Lietuvos Respublikos kultūros ministro 2016-12-09 įsakymu Nr. ĮV-983 patvirtintos Kultūros ministerijos Finansų kontrolės taisyklės (patikslintos), kurių 51–53 p. nurodyta, kad atsakingi darbuotojai kiekvieną ataskaitinį laikotarpį privalo teikti informaciją buhalterijai apie teisminių ginčų eigą ir galimus įsipareigojimus.
Rekomendacijos dėl automatizuoto duomenų apdorojimo sistemų ir tinklų, kuriuose saugoma, apdorojama ir kuriais perduodama įslaptinta informacija, valdymo ir šios informacijos apsaugos pateiktos atskiru raštu (RIBOTO NAUDOJIMO).
1 Rekomendacija: Policijos departamentas informavo, kad 2021-12-30 policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V(S)-35(RN) patvirtintos Informacinių technologijų naudojimo ir plėtros įslaptintos informacijos ryšių ir informacinių sistemų 2022-2027 m. gairės. Priemonių projektas patvirtintas.2 Rekomendacija įgyvendinta, įteisintos naudojamos ADA sistemos ir tinklai.
Siekiant, kad buhalterinėje apskaitoje ir finansinėse ataskaitose būtų pateikti teisingi duomenys, rekomenduojame nustatyti administracinio pastato vertę pagal 12-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Ilgalaikis materialusis turtas“ reikalavimus.
Administracinio pastato vertė nustatyta pagal 12-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Ilgalaikis materialusis turtas“ reikalavimus.
Siekiant užtikrinti tinkamą išorės paslaugų teikėjų teikiamų paslaugų priežiūrą: kasmet vertinti įstaigų, kurios pasitelkia išorės paslaugų teikėją, pateiktą informaciją apie mokymų organizavimą, patikrinimų vykdymą ir jų rezultatus;numatyti skambučių centro periodinį kokybės vertinimą.
Siekiant užtikrinti konsulinių paslaugų suteikimą laiku, numatyti nuolatinį jų terminų laikymosi vertinimą.
Siekiant teikti kokybiškas paslaugas:įtraukti papildomą rodiklį su siektina reikšme dėl išorės paslaugų teikėjų, vykdančių paslaugas, susijusias su prašymais išduoti vizą ir išduoti ir (ar) pakeisti asmens dokumentus, paslaugų įvertinimo;įtraukti papildomą rodiklį (-ius), kuris (-ie) parodytų reprezentatyvią nuomonę apie aptarnavimo el. paštu ir skambučių centro kokybę.
Patikslinti Viešosios įstaigos Būsto energijos taupymo agentūros darbuotojų darbo apmokėjimo tvarkos aprašą.
2016-08-23 aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-563 patikslintas 2014-08-07 įsakymu Nr. D1-661 „Dėl VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros darbuotojų darbo apmokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ 6 p., pagal kurį priedas ar bendrų priedų suma negali viršyti 50 procentinių punktų.
Finansų valdymo sistemoje atlikti programinius pakeitimus, kurie užtikrintų, kad pajamos už parduotas žemės ūkio ir miškininkystės paslaugų kvitų knygeles būtų priskirtos fondo pagrindinės veiklos kitoms pajamoms ir teisingai atvaizduotos fondo veiklos rezultatų ataskaitoje.
Fondo valdyba informavo, kad pajamos už parduotas žemės ūkio ir miškininkystės paslaugų kvitų knygeles priskirtos prie fondo kitos veiklos pajamų. Buvo patikslinta 2017 m. VRA specifikacija, pagal kurią sąskaita F689000003 priskirta prie kitos veiklos pajamų.
Plėsti paslaugų apmokėjimo iš PSDF biudžeto lėšų susiejimą su teikiamų paslaugų kokybe.
2024-06-25 priėmus Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9-1, 9-2, 11, 12-1, 14, 18, 20, 23, 26, 26-1, 26-2, 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo bei 32, 33, 34, 35 ir 36 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymą Nr. XIV-2789, sudarytos teisinės prielaidos ligonių kasai su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis sudaryti sutartis atsižvelgiant į asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų kokybę (26 str., sąlyga, kad įstaigų teikiamos paslaugos atitinka tų paslaugų teikimo kokybės reikalavimus) ir galimybė Valstybinės ligonių kasos direktoriui sustabdyti ar nutraukti sutartis su įstaigomis dėl tų asmens sveikatos priežiūros paslaugų, dėl kurių sustabdytas ar panaikintas licencijos asmens sveikatos priežiūros veiklai galiojimas (31(1) str.). Įstatymo pakeitimai įsigalios nuo 2025-07-01. Kriterijus, taikomus atitinkamoms asmens sveikatos priežiūros paslaugoms, dėl kurių sudaroma apmokėjimo ir PSDF sutartis, detalizuoti, kriterijų reikšmes ir vertinimo pagal šiuos kriterijus tvarką nustatyti turi Vyriausybė - teisės aktai turėtų būti priimti iki 2025-06-30).Sveikatos apsaugos ministro 2021-12-17 įsakymu Nr. V-2869 pakeistas Pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo ir šių paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas (2005-12-05 įsakymas Nr. V-943 ). Šeimos medicinos politikos grupėje priimti sprendimai periodiškai peržiūrėti gerus darbo rezultatus ir juos keisti ir tobulinti, atsižvelgiant į jų aktualumą. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o reikiamų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant didinti vaistinių preparatų prieinamumą gyventojams, ypač regionuose:1. 1.įvertinti kartu su socialinės apsaugos specialistais, ekspertais ir socialiniais partneriais alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių poreikį ir tobulinti esamas ir (ar) numatyti naujas priemones;1.2.didinti informuotumą apie alternatyvias fizinio vaistų prieinamumo priemones.
Siekiant skaidraus sprendimų priėmimo ir visuomenės informavimo apie juos, patvirtinti kriterijus, kuriais vadovaujantis misijos įtraukiamos į metinį konsulinių misijų planą.
Siekiant kontroliuoti subjektų pateikiamus duomenis, siūlome įvertinti, ar VSAKIS priemonės dėl valstybės neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir turto parodymo ataskaitose yra pakankamos, o nustačius poreikį – tobulinti sukurtas VSAKIS kontrolės priemones, kad būtų užtikrinamas įstaigų informacijos apie neapibrėžtąjį turtą pateikimas VKFAR.
VSAKIS formose „Neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir turto pastabos“ buvo realizuotos papildomos kontrolės, tikrinančios, kad formoje įtraukus naują eilutę, visi šios formos laukai būtų užpildyti. Taip pat realizuotas pakeitimas, kad subjektas VSAKIS finansinių ataskaitų rinkinio duomenų paketą patvirtinti galėtų tik papildomai patvirtinęs, kad visi neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas įvertinti ir pateikti finansinėse ataskaitose, įskaitant įsipareigojimus ir turtą atstovaujant Lietuvos Respublikos interesus teismuose.
Susidariusius įsipareigojimus (17 076,0 Eur) įtraukti į buhalterinę apskaitą.
Įsipareigojimai įtraukti į buhalterinę apskaitą.
Atlikti visų su mokslo tiriamaisiais darbais ir nurodytomis įmonėmis susijusių sandorių vidinį tyrimą.
Lietuvos automobilių kelių direkcija atliko analizę ir pateikė informaciją apie 2014-2016 metais pirktų mokslo tiriamųjų darbų pirkimus ir jų rezultatų panaudojimą. Taip pat pateikė informaciją apie atliktus ir atliekamus veiksmus, kad būtų supaprastinti mokslo ir kitų tiriamųjų darbų pirkimo dokumentuose tiekėjams keliami reikalavimai. Taip pat LAKD atlieka ir planuoja ateityje atlikti veiksmus, kurie padidintų skelbiamuose mokslo ir kitų tiriamųjų darnų pirkimuose dalyvaujančių dalyvių skaičių (vykdyti potencialių tiekėjų apklausas; vertinti ir esant galimybei išskaidyti tiriamojo darbo objektą į dalis; vykdyti pirkimus tarptautinio atviro konkurso būdu). Susisiekimo ministerija yra teikusi Lietuvos automobilių kelių direkcijos prie Susisiekimo ministerijos, valstybinės reikšmės kelius prižiūrinčių valstybės įmonių, AB „Problematika“ ir VšĮ Kelių ir transporto tyrimo instituto bendro vykdomų funkcijų tyrimo ir pasiūlymų dėl funkcijų optimizavimo galimybių studiją (toliau - funkcijų tyrimo ataskaitą), kurioje pateikiama Kelių būklės analizės ir kelių bei modernizavimo programų parengimo proceso schema. Šioje schemoje išskirtos KTTI reguliarios pavestos atlikti funkcijos ir tos, kurios įsigyjamos viešųjų pirkimų būdu. Pažymėtina, kad KTTI yra įpareigotas atlikti reguliarius kelių būklės ir eismo tyrimus bei analizę teikiant pasiūlymus. Tai yra kelių statybos, rekonstravimo ir remonto vykdymo ciklo dalis. Funkcijų tyrimo ataskaitoje buvo aiškiai išskirta, kad mokslinius tyrimus LAKD perka rinkoje, todėl pakartotinio (dvigubo) finansavimo nėra.
Siekiant didinti elektroninių paslaugų prieinamumą, numatyti sklaidos visuomenei priemones dėl paslaugų, kurias galima gauti ir elektroniniu būdu, ir atvykus į diplomatinę atstovybę ir konsulinę įstaigą.
Siekiant užtikrinti spartesnį kompensuojamų vaistų prieinamumą: 1.imtis priemonių, kad Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba galėtų įvertinti visas paraiškas dėl vaistų įrašymo į Kompensuojamųjų vaistų sąrašus per nustatytą laiką;2.patikslinti Valstybinės ligonių kasos Privalomojo sveikatos draudimo fondo poreikio metodiką – įtraukti reikalavimą nurodyti lėšų poreikį vaistų kompensavimui, kad vaistai būtų perkeliami iš Rezervinio vaistų sąrašo į Kompensuojamų vaistų sąrašą per ne ilgesnį nei 6 mėn. laikotarpį.
Siekiant vengti vaistų tiekimo sutrikimų: 1.nustatyti įpareigojimus pareiškėjams, teikiantiems paraiškas įtraukti vaistus į Kompensuojamųjų vaistų kainyną, nurodyti pirmosios siuntos įvežimo datą ir kiekį, jei vaistas Lietuvos rinkai iki tol nebuvo tiektas (arba nebuvo tiektas pastaruosius metus);2.tobulinti teisinį reglamentavimą, susijusį su vaistinių preparatų, kurių pakuotės paženklintos ir pakuotės lapeliai parengti kitos Europos ekonominės erdvės valstybės kalba, tiekimą Lietuvos Respublikos rinkai, atsižvelgiant į pacientų poreikius.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Policijos departamentas).
2024 m. parengtas viešojo subjekto rizikų valdymo planas ir 2025 m. atnaujintas, fiksuotos pasireiškusios rizikos ir jų valdymo priemonės.
Siekiant skatinti racionalų vaistų vartojimą:1.reglamentuoti farmacinės rūpybos paslaugas, kurias galėtų teikti vaistinės;2.įvertinti farmacinių paslaugų finansavimo poreikį ir galimybes bei atitinkamai priimti ir (ar) patikslinti teisės aktus;3.viešinti informaciją apie reglamentuotas farmacinės rūpybos paslaugas sveikatos priežiūros, farmacijos specialistams, pacientams.
Siekiant efektyviai panaudoti žmogiškuosius išteklius, peržiūrėti programų sudarymo praktiką ir pateikti ministerijoms sprendimą, kaip vykdyti veiklas, kurios šiuo metu vykdomos įgyvendinant programoms būdingų bruožų neturinčias programas.
Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta nauja strateginio veiklos plano forma, pakeista programų sudarymo struktūra ir principai: išskirti programų tipai (funkcijų vykdymo ir valdymo) ir priemonių tipai (pažangos, tęstinės veiklos ir pervedimų). Atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: įtvirtintos nuostatos tiek dėl strateginio lygmens, tiek dėl programavimo lygmens dokumentų keitimo, kurių anksčiau nebuvo; patikslintos nuostatos dėl plėtros programų ir pažangos priemonių aprašų rengimo; atsisakyta perteklinių ir pridėtinės vertės nekuriančių procesų, dokumentų, atsiskaitymų, etapų ir kt., taip palengvinant strateginio valdymo sistemą ir sumažinant administracinę naštą strateginio valdymo sistemos dalyviams. Metodikoje pakeičiamos planavimo dokumentų formos taikomos rengiant 2024–2026 metų ir vėlesnių metų strateginius veiklos planus.
Tobulinti Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašą – numatyti, kad, kai į Kompensuojamųjų vaistų kainyną įrašoma nauja vaistų grupė, kuri iki tol nebuvo kompensuojama, VLK turi pateikti VVKT numatomą kompensuoti vaisto poreikį ketvirčiui nedalomais vienetais
Parengtas ir 2024-06-20 pateiktas derinti sveikatos apsaugos ministro 2010-04-06 įsakymo Nr. V-267 „Dėl Kompensuojamųjų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kainynus tvarkos aprašo, Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos tvarkos aprašo ir Kompensuojamųjų vaistinių preparatų ir kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių prekybos antkainių sąrašo ir jų taikymo reikalavimų patvirtinimo“ pakeitimo projektas (teisės aktų informacinės sistemos Nr. 24-11209).
Siekiant ūkio subjektų veiklą prižiūrinčių institucijų konsolidavimo tikslo – optimizuoti priežiūros naštą ūkio subjektams, užtikrinti, kad priežiūros institucijos ją skaičiuotų ir būtų taikomas minimalios ir proporcingos priežiūros naštos principas
Siekiant ūkio subjektų veiklą prižiūrinčių institucijų konsolidavimo tikslo – optimizuoti priežiūros naštą ūkio subjektams:-nuo 2022 m. į Priežiūros institucijų pažangos (švieslentės) vertinimą įtrauktas kriterijus „Nustatytas bent vienas patikrinimų naštos rodiklis, kuris matuotų ūkio subjektų patiriamą patikrinimų naštą“, leidžiantis institucijoms įvertinti kaip kinta verslui tenkanti patikrinimo našta ir ieškoti procesų optimizavimo sprendimų, kuriais būtų galima perteklinę (didėjančią) naštą mažinti;- 2023 m. paskelbtas Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartas, kuris apima ir metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektams tenkančios priežiūros (patikrinimų) naštos skaičiavimo ir vertinimo (atsižvelgiant į verslo priežiūros ypatybes).
Kad prokurorų darbo krūvis, turintis įtakos nusikalstamų veikų tyrimo trukmei ir didesniam jų ištyrimui, būtų tolygesnis:vadovaujantis naująja prokurorų darbo krūvio apskaičiavimo metodika ir atsižvelgiant į prokurorų, išeisiančių į pensiją per artimiausius 5 m., skaičių, periodiškai (kasmet) vykdyti prokurorų ir jų padėjėjų poreikio nustatymą (analizę) kiekviename prokuratūros padalinyje ir pagal tai komplektuoti pareigybes.
Inicijuoti inventorizavimo procesą, kuris užtikrintų teisingą, atitinkantį teisės aktų reikalavimus, pajamų iš lėšų investavimo ir VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ bei fondų (Indėlių draudimo fondo ir Įsipareigojimų investuotojams draudimo) turto (lėšų) paskirstymą.
Finansų ministerija, įgyvendindama rekomendaciją, inicijavo inventorizavimo procesą, sudarė Valstybės įmonės „Indėlių ir investicijų draudimas“ investavimo veiklos rezultatų įvertinimo komisiją. Kadangi buvo rekomenduota inicijuoti inventorizavimo procesą, kuris užtikrintų 1) teisingą, atitinkantį teisės aktų reikalavimus, pajamų iš lėšų investavimo paskirstymą ir 2) įmonės bei fondų turto (lėšų) paskirstymą, o komisija atliko tik pajamų iš lėšų investavimo paskirstymo teisingumo vertinimą, tačiau neatliko fondų turto (lėšų) inventorizacijos, laikytina, kad Valstybės kontrolės rekomendacija įgyvendinta iš dalies.
Siekiant ūkio subjektų veiklą prižiūrinčių institucijų konsolidavimo tikslo – optimizuoti priežiūros naštą ūkio subjektams, apibrėžti, kas yra laikoma priežiūros našta, ir nustatyti, kaip ji apskaičiuojama
Siekiant ūkio subjektų veiklą prižiūrinčių institucijų konsolidavimo tikslo – optimizuoti priežiūros naštą ūkio subjektams, Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir 2023 m. pradž. paskelbė metodinį vadovą - Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartą. Standartas apima ir metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektams tenkančios priežiūros (patikrinimų) naštos skaičiavimo ir vertinimo (atsižvelgiant į jų rūšį ir kitas ypatybes).
Peržiūrėti Banko pasirinkimo konkursų būdu sąlygų aprašą ir imtis priemonių, mažinančių Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervo lėšų laikymo banke riziką, didinančių potencialių paslaugos teikėjų konkurenciją ir suinteresuotumą dalyvauti viešuosiuose konkursuose dėl banko paslaugų teikimo, atkreipiant dėmesį ir į nurodyto paslaugų teikėjo ilgalaikio mokumo kredito reitingo dydžio reikalavimą.
Sveikatos apsaugos ministro 2017-09-22 įsakymu Nr. V-1112 patvirtintas Banko pasirinkimo konkurso būdu sąlygų aprašas, kurio 11.1 p. nurodyta – banko paslaugų teikėjui turi būti suteiktas ne žemesnis nei Lietuvos Respublikai tarptautinis kredito reitingas.
Įdiegti vidinę IT keitimų valdymo sistemą, apimančią keitimų inicijavimo, vertinimo, prioritetų nustatymo, tvirtinimo ir įgyvendinimo stebėsenos procedūras, nustatyti atsakomybes už keitimų vertinimą ir tvirtinimą, užtikrinant centralizuotą visų keitimų registravimą ir priežiūrą tarnybos lygmeniu.
Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, sukurti kultūros darbuotojų vertinimo / atestavimo ir kvalifikacijos tobulinimo sistemas.
Įgyvendinant 2021–2030 metų Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos kultūros ir kūrybingumo plėtros programos pažangos priemonę Nr. 08-001-04-01-01 „Aukštos meninės vertės, įvairaus ir įtraukaus kultūros turinio prieinamumo didinimas“, patvirtintos 2022 m. kovo 10 d. Lietuvos Respublikos kultūros ministro įsakymu Nr. ĮV-274 „Dėl 2021–2030 metų Lietuvos Respublikos kultūros ministerijos kultūros ir kūrybingumo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 08-001-04- 01-01 (PP) „Aukštos meninės vertės, įvairaus ir įtraukaus kultūros turinio prieinamumo didinimas“ aprašo patvirtinimo“, pradėta vykdyti veikla – „Kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimas“. Pagrindinis šios veiklos tikslas – sukurti tvarią kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo sistemą, orientuotą į kultūros paslaugų kokybinius pokyčius ir užtikrinančią vienodas galimybes viso viešojo, nevyriausybinio bei privataus kultūros sektoriaus darbuotojams tobulinti savo kvalifikaciją. Kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo proceso vykdymas paremtas trijų lygmenų įstaigų sistema, susidedančia iš sprendimus priimančio subjekto (Ministerijos), atitinkamos srities koordinatoriaus – kvalifikacijos tobulinimo kompetencijų centrų ir naudos gavėjų (kultūros įstaigų ir jų darbuotojų). Siekiant užtikrinti ilgalaikį kultūros sektoriaus darbuotojų tobulėjimą, reikalingų naujausių žinių ir įgūdžių gavimą esamuoju laiku, kvalifikacijos tobulinimo įgyvendinime atskirtos bendrosios, profesinės ir vadybinės kompetencijos. Bendrąsias kompetencijas siūloma tobulinti visiems kultūros darbuotojams pagal jų veiklos ir atliekamų funkcijų aktualumą. Bendrųjų kompetencijų tobulinimo procesą organizuoja ir įgyvendina (bendradarbiaujant su kitų kultūros sektorių atstovais) Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka (toliau – LNMMB). Profesinių kompetencijų tobulinimo procesą organizuoja ir įgyvendina kvalifikacijos tobulinimo kompetencijų centrai, t. y. nacionalinio lygmens kultūros įstaigos, atsakingos už kompetencijų tobulinimą atitinkamoje kultūros srityje. Profesionaliojo scenos meno įstaigų darbuotojų atliekamų funkcijų specifiškumas reikalauja kitokio profesinių kompetencijų tobulinimo organizavimo, todėl šių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimas vyks pagal individualius atskirų įstaigų poreikius, atrenkant aktualiausias tobulintinas sritis ir būdus, skatinant įstaigas sistemiškai bendradarbiauti tarpusavyje. Vieningo ir visaapimančio kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo proceso sukūrimas yra sudėtingas veiksmas, todėl jis bus įgyvendinamas palaipsniui.Pirmajame etape kultūros darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo procese dalyvaus valstybės kultūros įstaigų ir savivaldybių kultūros centrų darbuotojus.Antrajame etape kultūros sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos kėlimo procesas bus išplėstas, įtraukiant į jį savivaldybių kultūros įstaigų (išskyrus kultūros centrus) ir valstybės kultūros įstaigų, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina kitos ministerijos ar valstybės institucijos, darbuotojus. Iki 2030 m. planuojama, kad ne mažiau kaip 15 tūkstančių unikalių kultūros sektoriaus (valstybės, savivaldybių įstaigų, NVO ir privataus kultūros sektoriaus) darbuotojų (65 proc. visų kultūros sektoriaus darbuotojų) patobulins savo kvalifikaciją (bendrąsias ir/ar profesines kompetencijas).
Siekiant užtikrinti, kad VĮ Ignalinos atominės elektrinės vykdomi aukcionai būtų organizuojami ir vykdomi teisės aktų nustatyta tvarka, siūlome imtis papildomų kontrolės priemonių.
2017 m. pradžioje IAE buvo įdiegta elektroninė aukcionų sistema ir šiuo metu įmonėje vykdomi tik elektroniniai aukcionai. Ši sistema sudaro sąlygas fiziniams bei juridiniams asmenis nuotoliniu būdu dalyvauti įmonės organizuojamuose aukcionuose. Šios sistemos įdiegimas leidžia įmonei užtikrinti maksimaliai skaidrų nereikalingo arba netinkamo (negalimo) naudoti turto pardavimo procesą, užkertant kelią susitarimams tarp aukcionų dalyvių dėl kainų nekėlimo. Pažymėtina, jog jau pastebėti akivaizdūs elektroninės aukcionų sistemos naudojimo rezultatai – kai kurių prekių pardavimo kainos pakilo net iki kelių kartų.
Teisės aktuose nustatyti tvarką, kad viešojo sektoriaus institucijos prieš sandorio įvykdymą teiktų Turto vertinimo priežiūros tarnybai tikrinti, ar turto vertinimo ataskaitos dėl turto pardavimo, turtinio įnašo, žemės paėmimo visuomenės poreikiams ir kt., atitinka teisės aktų reikalavimus.
2024-04-25 Seimas priėmė Privalomojo turto ir verslo vertinimo įstatymą (Nr. XIV-2575, įsigalios nuo 2026-05-01) ir su juo susijusių teisės aktų paketą, kuriais keičiamas turto ir verslo vertinimo reguliavimo modelis. Teisės aktų pakeitimais sudarytos sąlygos skaitmeniniams sprendimams, kurie veiktų kaip prevencija privalomojo turto arba verslo vertinimo ataskaitų kokybės kontrolei bei prisidėtų prie privalomojo vertinimo teisėtumo ir patikimumo užtikrinimo. Numatyta atverti visas viešojo sektoriaus turto vertinimo ataskaitas, viešinti nuasmenintus kito vertinamo turto duomenis. Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnyba vietoj vykdomų licencijavimo ir priežiūros funkcijų rengs aktualias vertinimo standartų taikymo Lietuvoje rekomendacijas bei taikant administracinę atsakomybę už vertinimo pažeidimus, užtikrins visuomenės interesą vertinimo srityje.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, įvertinant turto nuvertėjimo požymius, priimant sprendimus dėl netinkamo (negalimo) naudoti turto, apskaitant, nurašant ilgalaikį turtą ir atsargas, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumai inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, įvertinti turto nuvertėjimo požymiai, priimti sprendimai dėl netinkamo (negalimo) naudoti turto, turto apskaitos, ilgalaikio turto ir atsargų nurašymo, ir priimti sprendimai, užtikrinantys vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Nacionaliniame pažangos plane siekiant sąsajų tarp nustatomos siekiamos pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse ir valstybės finansinių galimybių, nustatyti Nacionalinio pažangos plano rengimo (plano apimties, rodiklių nustatymo ir pasirinkimo) principus.
Patvirtinti fondo biudžeto vykdymo apskaitos politiką, apibrėžiant tik fondui būdingų sričių apskaitos principus ir operacijas, kad būtų nuosekliai laikomasi kaupimo principo visose fondo biudžeto pajamų ir išlaidų apskaitos srityse.
Valstybinio audito ataskaitoje 2018-10-01 ,,Valstybinio socialinio draudimo fondo 2017 metų ataskaitų rinkinio teisingumas bei lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumas“ esame pateikę rekomendacijas, apimančias ir minėtą 2016 metų audite teiktą rekomendaciją, todėl ji tampa neaktuali.
Išanalizuoti kodėl fondo Lėšų sąmatos vykdymo ataskaitoje nurodyta bankroto administratorių grąžintų neišmokėtų lėšų suma nurodyta 800 Eur mažesnė nei buhalterinėse sąskaitose
Rekomendacija įgyvendinta, neatitikimo priežastys išanalizuotos.
Siekiant, kad subjektai vienodai atskleistų informaciją, ataskaitų duomenys būtų informatyvūs ir palyginami, o išlaidų apskaitos procesas – aiškus ir paprastas, sumažėtų administracinė našta, tikslinga įvertinti, kiek ir kokių duomenų apie išlaidas pagal ekonominę klasifikaciją reikia ekonominiams ar kitiems sprendimams priimti, o tos pačios valstybės išlaidos būtų vienodai ir teisingai priskirtos valstybės funkcijoms.
1. Įsakymu 1K-343 2017-10-10Dėl finansų ministro 2003 m. liepos 3 d. įsakymo Nr. 1K-184 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacijos patvirtinimo“ pakeitimo patvirtinta nauja Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacija (galioja nuo 2018-01-01). Pokyčiai:1) Atsisakyta neaktualių, pridėtinės vertės nekuriančių straipsnių. 2) Atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Seimo renkamų duomenų reikalingumą valstybės biudžeto lėšų panaudojimo parlamentinei kontrolei, Finansų ministerija nusprendė išlaikyti atitinkamus ekonominės klasifikacijos straipsnius ir išskirti naują Reprezentacinių išlaidų straipsnį, kad biudžetinėms įstaigoms nereikėtų taikyti papildomų išlaidų klasifikavimo būdų siekiant paruošti informaciją kasmetiniam atsiskaitymui LRS Audito komitetui.3) Taip pat įvertinus poreikį panaudojamų lėšų informaciją atskleisti tiksliau, ją naudoti analizei, prekių ir paslaugų išlaidų grupės papildytos naujais straipsniais.2. Finansų ministerija periodiškai atlieka išlaidų analizes, kurių metu vertina išlaidų straipsnių pokyčius skirtingais biudžetiniais metais, pagal poreikį naudoja šią informaciją biudžeto rengimo ir derybų procesuose ir mano, kad šiuo metu patvirtinti ekonominės klasifikacijos straipsniai yra atliepiantys naudojamos informacijos detalumo poreikį, tačiau ir toliau stebės šių straipsnių taikymą ir tobulins ekonominę klasifikaciją.
Siekiant, kad savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto inventorizacijos rezultatai rodytų faktinę šio turto būklę – inventorizavimo aprašuose fiksuoti tikrąją šio turto būklę.
Savivaldybės inventorizacijos aprašuose užfiksuota faktinė patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto būklė.
Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų nustatyti aiškų viešosios paslaugos apibūdinimą, kad paslaugų teikėjai teikiamas paslaugas galėtų priskirti atitinkamai paslaugų rūšiai, pateikti rekomendacijas, kurios padėtų paslaugų teikėjams parengti paslaugų teikimo aprašymus.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 3 priemonės, iš kurių:-2 priemonės įgyvendintos: Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėse (2018-05-16 Vyriausybės nutarimas Nr. 495) nustatyti viešosios paslaugos požymiai, Viešojo administravimo įstatymo (2020-05-28 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2987) 2 str. 19 d. patikslinta viešosios paslaugos sąvoka;-1 priemonė neįgyvendinta: neparengtas viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo aprašymų tvarkos aprašas.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant didinti mokesčių administravimo efektyvumą, reikia pertvarkyti ekspertiniais metodais atliekamas rizikos vertinimo ir atrankos procedūras, kad dauguma jų būtų atliekama automatizuotai, panaudojant duomenų analitikos metodus.
Siekiant didinti mokesčių administravimo efektyvumą, Valstybinė mokesčių inspekcija (VMI) pertvarkė ekspertiniais metodais atliekamas rizikos vertinimo ir atrankos procedūras, kad dauguma jų būtų atliekama automatizuotai, panaudojant duomenų analitikos metodus:- 2020-06-30 VMI viršininko įsakymu V-289 patvirtintas Analizės ir mokestinės rizikos vertinimo procedūrų vadovas, kuriame atlikti procedūrų pakeitimai, atsisakyta dalies vykdytų atskirtų procedūrų, atsižvelgiant į rizikų vertinimo ir stebėsenos organizavimo pokyčius, kuriuos įtakoja i.KON sistemos sukūrimas.- 2021-02-01 VMI pateikė i.KON bandomosios eksplotacijos rezultatus. Remiantis pateiktais bandomosios eksploatacijos duomenimis: 2020-12-28 baigta i.KON sistemos bandomoji eksploatacija, suprojektuota 20 automatinių rizikos vertinimo taisyklių, naudojant i.MAS duomenis ir 2 tokios rizikos taisyklės įgyvendintos vystant Audito IS-terminas.
Siekiant subalansuoti konsulinių pareigūnų ir darbuotojų administracinių ir konsulinių funkcijų vykdymą, inventorizuoti visas jų vykdomas administracines funkcijas ir imtis priemonių dėl jų įtraukimo į pareigybių aprašymą.
Įvertinti, ar teritorinių skyrių darbuotojams ir toliau tikslinga vykdyti patikrinimus pagal visus dvylika Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų punktų.
Įgyvendinta Vyriausybei 2016-10-26 nutarimu Nr. 1067 nauja redakcija išdėsčius Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatus. Juose patikslinta ir numatyta, kas turi būti tikrinama atliekant žemės naudojimo valstybinę kontrolę.
Parengti Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų projektą, numatant, kas turi būti tikrinama atliekant žemės naudojimo valstybinę kontrolę.
(V) EX.51 Esminis sutarties keitimas atliekamas nesilaikant PAFT nustatytų terminųRekomenduojame LVPA atlikti esminį PS keitimą, atsižvelgiant į PAFT nustatytus reikalavimus.
LVPA, atliko esminį PS keitimą 2018-10-30. Po AI rastų neaiškumų patikslinimo, rekomendacijos įgyvendinimo patvirtinimo laiškas ĮI išsiųstas 2018-12-21.
Atsižvelgdami į tai, kad mažas investuotojų į Vyriausybės taupymo lakštus skaičius kelia abejonių dėl šios investavimo priemonės poreikio, o Finansų ministerijos priimtas sprendimas tęsti taupymo lakštų platinimą mažinant priešlaikinio išpirkimo riziką, taigi ir jų patrauklumą, nesprendžia šio klausimo ekonominiu požiūriu, rekomenduojame iš naujo įvertinti valstybės biudžeto lėšomis vykdomos taupymo lakštų platinimo politikos aktualumą ir jos tęsimo tikslingumą.
Sumažinus skolinimosi priemonės – Vyriausybės taupymo lakštų platinimas– patrauklumą mažmeniniams investuotojams (retinant platinamų emisijų skaičių ir pirkimo sąlygose apribojant priešlaikinio išpirkimo riziką) skolinimasis per 2017 metus sumažėjo dviem trečdaliais. Finansų ministerija, planuodama 2018 metų valstybės biudžetą, įvertino valstybės biudžeto lėšomis vykdomos taupymo lakštų platinimo politikos aktualumą ir jos tęsimo tikslingumą. Naudojant šią priemonę skolintis 2018 metais didesnėmis apimtimis neplanuojama. Skolinimosi priemonę tikslinga naudoti esant poreikiui pasiskolinti vidaus rinkoje greitai ir nedidelėmis apimtimis.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Vidaus reikalų ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centro „Dainava“ apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Vidaus reikalų ministerija 2021 m. liepos mėnesį atliko VšĮ Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centro „Dainava“ 2020 m. finansinių ataskaitų rinkinio teisingumo įvertinimą ir atsižvelgdama į rezultatus, įstaigai pateikė rekomendaciją bei įpareigojo atlikti buhalterinės apskaitos klaidų taisymus. VšĮ „Dainava“, vykdydama Vidaus reikalų ministerijos įpareigojimą, atliko reikiamus pataisymus buhalterinėje apskaitoje, direktoriaus 2021-07-15 įsakymu Nr. A-52 patvirtino atnaujintą įstaigos apskaitos politiką, atnaujino sąskaitų planą bei Finansavimo sumų tvarkos aprašą. Centralizuotas vidaus audito skyrius pagal VšĮ „Dainava“ pateiktą informaciją įvertino, kad VšĮ „Dainava“ buhalterinę apskaitą tvarko pagal standartų reikalavimus. Ministerija, atsižvelgusi į tai, priėmė sprendimą, kad finansinio audito atlikimas nėra reikalingas ir tikslingas.
(V) EX.46 Nesilaikyta kvietimo paskelbimo ir esminių pirkimo sutarties sąlygų keitimo tvarkosRekomenduojame LVPA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 03.3.1-LVPA-K-803-01-0083 (pirkimas vykdytas nesilaikant KDP ir esminių pirkimo sutarties sąlygų keitimo tvarkos, klaida projekte yra 924 999,99 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Įvertinę LVPA atliktus veiksmus dėl rekomendacijos 3 p., vertiname, kad rekomendacija įgyvendinta 2019-08-27 pateikus EK išlaidų deklaraciją Nr. ERPF-LVPA-016.
(V) EX.52. Nesilaikyta esminių pirkimo sutarties sąlygų keitimo tvarkosRekomenduojame LVPA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 03.3.1-LVPA-K-803-01-0058 (pirkimas vykdytas nesilaikant esminių pirkimo sutarties sąlygų keitimo tvarkos, klaida projekte yra 1 075 000,00 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Užtikrinti, kad būtų įdiegta ir nuosekliai taikoma sistemos dokumentavimo bei testavimo valdymo praktika organizacijos lygmeniu.
Siekiant, kad daugėtų ūkininkų, kurie patys valdo riziką nuo meteorologinių reiškinių sukeliamų nuostolių, imtis priemonių skatinti ūkininkus drausti pasėlius.
Atsižvelgiant į tai, kad daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) procesas savivaldybėje dar neseniai prasidėjęs ir siekiant, kad savivaldybės turtas būtų teisingai užregistruotas buhalterinėje apskaitoje ir atskleistas finansinėse ataskaitose, inventorizuoti savivaldybei nuosavybės teise priklausančių gyvenamųjų patalpų atnaujinimo (modernizavimo) darbams atlikti patirtas sąnaudas ir padidinti ilgalaikio materialiojo turto (pastatų ir / ar nebaigtos statybos) vertę.
Procesas pradėtas vykdyti - administratoriai įvertina ir rengia pažymas dėl savivaldybės butų modernizuotuose namuose verčių padidinimo. Atsižvelgiant į jas ir administracijos direktoriaus įsakymą (2018-12-11 Nr. A-4255) Kauno m. savivaldybės Centrinis apskaitos skyrius 2018 m. gruodžio mėnesį padidino renovuotų, savivaldybei nuosavybės teise priklausančių gyvenamųjų patalpų vertes, bendra padidinto turto vertė 194 628 Eur.
Siekiant užtikrinti vartotojų interesus, nustatyti kriterijus, pagal kuriuos būtų įvertinama, per kokį terminą gali būti grąžinamos vartotojų permokėtos sumos.
2024 m. sausio 5 d. Valstybinė energetikos reguliavimo taryba nutarimu Nr. O3E-3 pakeitė Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodiką. Pakeitimu metodikoje numatytos sąlygos, kurios vertinamos skaičiuojant investicijų grąžos viršijimo dydžio korekcijos dydį kiekvieniems metams ir tvirtinant preliminarų grąžinimo planą. Grąžinimo laikotarpis numatomas ne ilgesnis nei du reguliavimo periodai.
Atlikti Naudotojų administravimo posistemės ADMIN III slaptažodžių sudarymo analizę ir užtikrinti specialiųjų simbolių naudojimą pagal baigtinį sąrašą.
Vidaus reikalų ministerija 2017-01-19 raštu Nr. 1D-352(6) pateikė informaciją, kad atlikta Naudotojų administravimo posistėmės ADMIN III slaptažodžių analizė, taikomoji programinė įranga modifikuota ir ištestuota, atlikti pakeitimai: minimalaus slaptažodžio ilgis - 8 simboliai, slaptažodžio sudarymui galima naudoti visus simbolius matomus klaviatūroje. Papildomai 2017-01-24 el. laišku pateikta: naudotojų administravimo posistemės ADMIN III slaptažodžių sudarymo modifikavimo paslaugos užsakymas (paraiška) ir paslaugų priėmimo-perdavimo aktas; VRIS CDB naudotojų administravimo taisyklės.Įvertinus informaciją, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Peržiūrėti 2018 ir 2019 m. planuojamų vykdyti viešųjų pirkimų sąlygas, nustatyti veiksnius, kurie galimai dirbtinai mažina konkurenciją, o juos nustačius – pašalinti iš sąlygų.
Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas
Nacionalinis maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo institutas ėmėsi šių veiksmų kontrolei stiprinti: Pirkimo iniciatorius užpildyta paraiška yra suderinama su prevencinę kontrolę atliekančiu asmeniu (jis paskirtas 2016-12-30 Instituto direktoriaus įsakymu Nr. 1A-135), kuris įvertina, kad šis pirkimas įtrauktas į pirkimų planą, ar siūlomų kviesti tiekėjų sąrašas nėra mažesnis nei iš 3 tiekėjų, ar nėra konkurenciją ribojančių sąlygų ir pan. Institute į 1 tiekėją kreipiamasi tik tuo atveju, jei atlikus rinkos tyrimą nustatoma, kad tas tiekėjas yra vienintelis Lietuvoje įgaliotas atstovas tiekti konkrečią prekę ar teikti paslaugą (tiekėjas pateikia įrodantį dokumentą). Atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pateiktą rekomendaciją sustiprinta prekių pristatymo, paslaugų suteikimo ar darbų atlikimo terminų kontrolė, t.y. kiekvienu atveju įvertinama, ar terminai nustatyti remiantis protingumo principu, kad kuo daugiau tiekėjų galėtų dalyvauti pirkime ir nebūtų dirbtinai mažinama konkurencija. Atsakingas darbuotojas įvertinęs paraišką ją vizuoja (su žyma „pritariu“ arba „nepritariu“, tokiu atveju pirkimo iniciatorius turi patikslinti pirkimo dokumentus pagal pateiktas pastabas).
Jurbarko rajono savivaldybės administracija
Siekiant teisėto ir skaidraus valstybės turto naudojimo, sustabdyti susiformavusią ir teisės aktams prieštaraujančią valstybės biudžetinių įstaigų turto naudojimo neatlygintinai Lietuvos jaunųjų ugniagesių sąjungos veikloje praktiką. Priimti teisės aktams neprieštaraujančius tarpusavio santykius reguliuojančius sprendimus.
Vilniaus apskrities priešgaisrinė gelbėjimo valdyba ir Ugniagesių gelbėtojų mokykla nutraukė pasirašytus bendradarbiavimo susitarimus su Lietuvos jaunųjų ugniagesių sąjunga. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento ir Lietuvos jaunųjų ugniagesių sąjungos bendradarbiavimą nustato 2009-06-04 bendradarbiavimo susitarimas Nr. 35-16, kurio nuostatos neprieštarauja teisės aktams, reglamentuojantiems valstybės biudžetinių įstaigų turto naudojimą neatlygintinai.
Siekiant užtikrinti priimamų sprendimų dėl atleidimų ir atidėjimų atlikti karo prievolę pagrįstumą ir teisėtumą:1. sukurti Karo prievolės ir komplektavimo tarnybos Atrankos komisijos priimtų teigiamų sprendimų peržiūros sistemą;2. periodiškai atlikti visų Karinės medicinos ekspertizės komisijos pakomisių medicininės ekspertizės tam tikros dalies aktų vertinimą ir, nustačius neatitikimų, imtis priemonių jiems pašalinti.
Užtikrinti, kad visoms tarnybos valdomoms ir tvarkomoms informacinėms sistemoms būtų nustatytos ir taikomos bendros aktualius reikalavimus atitinkančios administravimo taisyklės.
Siekiant mažinti veiklos sąnaudas, inventorizuoti tvarkomų įslaptintų duomenų apimtį.
Fondo valdybos direktorius 2018-09-19 įsakymu Nr. V-415 pakeitė Karinių ir joms prilygintų struktūrų skyriaus nuostatų 1 p., kuriame konkretizuota, kad skyrius vykdo pareigūnų, statutinių valstybės tarnautojų, karių ir kitų asmenų, kurių valstybiniam socialiniam draudimui užtikrinti būtini duomenys (bent dalis jų) sudaro valstybės ar tarnybos paslaptį, valstybinį socialinį draudimą. Pagal Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisijos išaiškinimą, Fondo valdyba kreipėsi į Karinių ir joms prilygintų struktūrų sk. draudėjus įvertinti apdraustųjų asmenų duomenų perkėlimo į kitą Fondo valdybos teritorinį skyrių galimybę, apie priimtus sprendimus informuoti Fondo valdybą bei nurodyti priimto sprendimo neperkelti duomenų argumentus ir motyvus. Iš Karinių ir joms prilygintų struktūrų sk. tvarkytų apdraustųjų asmenų, virš 8,2 tūkst. asmenų valstybinio socialinio draudimo apskaita nuo 2019 m. tvarkoma kituose Fondo valdybos teritoriniuose skyriuose. Fondo valdyba, siekdama mažinti veiklos sąnaudas ir optimizuoti tvarkomų apdraustųjų asmenų duomenų apskaitą, periodiškai kreipsis į atskirus draudėjus, kaip valstybės ar tarnybos paslapčių subjektus, peržiūrėti teikiamų Karinių ir joms prilygintų struktūrų sk. duomenų apimtis, skatinant duomenis teikti bendra tvarka, naudojantis EDAS privalumais.
Patikslinti ilgalaikio nematerialiojo turto naudojimo ir amortizacijos skaičiavimo laikotarpius ir perskaičiuoti amortizaciją.
Finansų ministerija patikslino amortizacijos skaičiavimo periodą ir perskaičiavo amortizaciją nematerialiajam turtui - VSAKIS licencijoms, kurių įsigijimo savikaina buvo didinama licencijų atnaujinimo paslaugų verte
Atlikti Vilniaus universiteto ligoninės Santariškių klinikų informacinių sistemų saugos atitikties vertinimą; parengti ir patvirtinti informacinių sistemų veiklos tęstinumo planą;atlikti Santariškių klinikų informacinių sistemų rizikos vertinimą ir, jei reikia, patvirtinti informacinių sistemų rizikų valdymo priemonių planą.
Viešoji įstaiga Vilniaus universiteto ligoninė Santaros klinikos
VšĮ Santaros klinikos įsigijo informacinių sistemų atitikties informacijos saugą reglamentuojantiems teisės aktams vertinimo, pažeidžiamumų testavimo ir rizikos vertinimo paslaugas. 2019- 10-18 klinikos suderino su Nacionaliniu kibernetinio saugumo centru prie Krašto apsaugos ministerijos valdomų ir tvarkomų informacinių sistemų ir registrų saugaus politiką įgyvendinančių dokumentų projektus. Santaros klinikų generalinis direktorius 2019-11-30 įsakymu Nr.V-907 patvirtino valdomų informacinių sistemų saugos dokumentus (Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles, Veiklos tęstinumo valdymo planą, Naudotojų administravimo taisykles ir Nešiojamųjų įrenginių naudojimo ir priežiūros taisykles).
Tobulinti ortopedinių technikos priemonių bazinių kainų nustatymo mechanizmą, siekiant ortopedines technikos priemones kompensuoti mažiausiomis, objektyviai pagrįstomis ir su nešališkais šaltiniais palyginamomis kainomis.
Sveikatos draudimo įstatymas nustato, kad ortopedijos techninių priemonių įsigijimo išlaidos apdraustiesiems kompensuojamos ir šių priemonių gamybos ir (ar) pritaikymo išlaidos suinteresuotiesiems asmenims apmokamos pagal jų bazines kainas, apskaičiuojamas pagal mažiausias sąnaudas gaminant ir (ar) pritaikant ortopedijos technines priemones patiriančių juridinių asmenų, su kuriais yra sudarytos sutartys, sąnaudų vidurkį sveikatos apsaugos ministro nustatyta tvarka. Tokią tvarką, kurios atitinkamos nuostatos reglamentuoja ir: a) bendrųjų ir administracinių, ortopedijos techninių priemonių pritaikymo sąnaudų didžiausias leistinas ribas; b) medžiagų ir komplektuojamųjų detalių, naudojamų ortopedijos techninių priemonių gamyboje, sąnaudų skaičiavimą; ministras patvirtino 2018-11-02 įsakymu Nr. V-1203 (anksčiau vadovautasi Valstybinės ligonių kasos direktoriaus patvirtinta tvarka).
Teisės aktuose įtvirtinti galimybę fondo administravimo įstaigoms visais atvejais taikyti sankcijas už teisės aktais nustatytų įmokų ar lėšų fondui pervedimą ne laiku.
Valstybinio socialinio draudimo įstatymo pakeitimo įstatymas (2017-12-05 Nr. XIII-823, 10 str.) papildytas įstatymo 25 straipsnio 5 dalimi, kuri įsigalioja nuo 2018-01-01 – nustatytu laiku nepervedus lėšų Fondo administravimo įstaigų mokamoms išmokoms, finansuojamoms iš valstybės biudžeto, Europos Sąjungos struktūrinių ir kitų fondų bei šaltinių, mokėti, už kiekvieną pradelstą dieną skaičiuojami finansų ministro nustatyto dydžio delspinigiai, taikomi už pavėluotą mokesčių mokėjimą, nuo laiku nepervestos sumos.
Atlikti paslaugų prieinamumo, vartojimo ir pacientų srautų bei priemonių eilėms mažinti taikymo poveikio stebėseną ir analizę ir jų pagrindu vykdyti priemones, pašalinančias eilių susidarymo priežastis.
Sukurtas ir veikia IT įrankis - Išankstinė pacientų registravimo informacinė sistema (IPR IS), kuris naudojamas pacientų registravimui(si) gydymo įstaigose, asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių ir pacientų srautų stebėsenai bei analizei. Įrankiu gali naudotis sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, organizatoriai, pacientai. Sveikatos apsaugos ministerija parengė ir įgyvendina Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonių planą 2023–2024 m.). Pasitelkusi turimo IT įrankio analizę SAM parengė Pacientų eilių mažinimo priemonių planą, kurio priemones įgyvendina, pvz., asmens sveikatos priežiūros įstaigose, kuriose didžiausi pacientų srautai, 2023 m. organizuotas papildomas gydytojų specialistų paslaugų teikimas, paslaugos apmokėtos iš PSDF biudžeto.
Įvertinti projektinės veiklos, t. y. projektų finansavimo tvarkų rengimo ir tvirtinimo, atrankų organizavimo ir administravimo funkcijų atskyrimo galimybes ir, priėmus teigiamą sprendimą, keisti teisinį reglamentavimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose nustatyti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo tvarka. Konkursą administruojančia įstaiga konkurso nuostatuose gali būti numatytas Socialinių paslaugų priežiūros departamentas arba Europos socialinio fondo agentūra.
Siekiant tobulinti mokslo ir meno doktorantūrų vertinimą, užtikrinti, kad:-būtų nustatyti galutinio mokslo ir meno doktorantūrų vertinimo sprendimo priėmimo kriterijai; -viešai būtų skelbiamos mokslo doktorantūrų vertinamosios išvados.
Siekiant tobulinti mokslo ir meno doktorantūrų vertinimą, Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-12-23 įsakymu Nr. V-2003 patikslinti Mokslo doktorantūros nuostatai, kuriuose numatytas reikalavimas doktorantūrų vertinimo tvarkose numatyti vertinimą balais. Mokslo tarybai rekomenduota doktorantūrų kokybės ir efektyvumo vertinimo išvadas paskelbti iki 2023-12-31. Mokslo tarybos internetinėje svetainėje 2024-01-23 viešai paskelbtos doktorantūrų kokybės ir efektyvumo vertinimų išvados.
Teikti pastebėjimai dėl 4 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę bei priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Pataisos namų direktoriaus įsakymu patvirtinta Viešųjų pirkimų komisija, kuriai nustatyta funkcija –sutarčių vykdymo kontrolė (sutarčių galiojimo termino, įsipareigojimų pagal sutartis vykdymo, sutarčių rengimo ir verčių nustatymo).
Siekiant įsitikinti, kad Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje vykdytam projektui ,,Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018" skirtos lėšos panaudotos racionaliai ir teisėtai: įvertinti patvirtinto projekto keitimo atitiktį finansavimo konkurso nuostatoms. Nusprendus, kad galiojantys nuostatai leidžia iš esmės keisti jau patvirtintuose projektuose numatytas priemones, nekeičiant patvirtinto projekto finansavimo sumos, apsvarstyti tokios numatytos galimybės skaidrumą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriose reglamentuoti projektų vykdymo ir stebėsenos reikalavimai, sankcijų taikymo tvarka, neįvykdžius nustatytų reikalavimų. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose reglamentuoti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo reikalavimai. Taisyklėse įtvirtinta (104 p.), kad sprendimai dėl esminių veiklų tikslinimo, kurie gali turėti įtakos siekiant finansuoto projekto tikslo, turi būti patvirtinti komisijos.
Siekiant teisingos nematerialiojo turto apskaitos, vidaus teisės aktuose nustatyti papildomas kontrolės priemones ir darbo procedūras, susijusias su nebaigtų projektų kūrimo ir vystymo, paruošimo ir perdavimo naudoti veikloje specifika.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2025-06-27 įsakymu Nr. 1K-296 nauja redakcija išdėstyti Informacinių technologijų projektų valdymo tvarkos aprašas ir Informacinių technologijų projektų valdymo proceso aprašas, kurie įsigaliojo nuo 2025-07-01. Aprašai papildyti kontrolės priemonėmis, susijusiomis su nebaigtų projektų kūrimo ir vystymo, paruošimo ir perdavimo naudoti veikloje specifika. Tokiu būdu sudarytos prielaidos savalaikei ir teisingai nematerialiojo turto apskaitai.
Siekiant užtikrinti, kad aukštosios mokyklos pašalintų išorinio vertinimo metu nustatytus trūkumus ir tobulintų veiklą, numatyti atsiskaitymo terminus ir atsiskaitymą už pasiektą pažangą įgyvendinant išorės ekspertų teiktas rekomendacijas.
2022 -02-01 Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-142 buvo patikslintas Aukštųjų mokyklų ir užsienio valstybių aukštųjų mokyklų filialų išorinio vertinimo ir akreditavimo tvarkos aprašas, patvirtinti vertinamosios sritys ir rodikliai. Studijų kokybės vertinimo centro direktoriaus 2020-03-01 įsakymu (su vėlesniais pakeitimais) patvirtinta Aukštosios mokyklos išorinio vertinimo metodika, detalizuojant aukštųjų mokyklų atsiskaitymo už pasiektą pažangą, įgyvendinant išorės ekspertų pateiktas rekomendacijas, procedūras, pavyzdinės pažangos ataskaitos formą bei pateikimo terminus. 2022-2024 m. išorės vertinimas atliktas visose tuo metu veikusiose 35 aukštosiose mokyklose. Vadovaujantis Metodikos 50.2 p., nustatytais terminais iki 2025-12-31 pažangos ataskaitas pateikė visos 14 mokyklų, 12 iš jų laiku (86 proc.). Kitos mokyklos pažangos ataskaitas turės pateikti 2026-2027 m. Vertiname, kad rekomendacija įgyvendinta, o pokytis įvyko iš dalies.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl netinkamai atliekamos inventorizacijos, įsigyto turto registravimo apskaitoje, turto perdavimo, priemokų skyrimo, darbo užmokesčio skaičiavimo ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Generalinė miškų urėdija prie Aplinkos ministerijos
Generalinėje miškų urėdijoje atlikta neplaninė turto ir atsargų inventorizacija, kurios duomenys palyginti su buhalterinės apskaitos duomenimis. Generalinio miškų urėdo 2017-09-19 įsakymu Nr. 1B-168 patvirtinta darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, priemokų ir premijų mokėjimo tvarka.
Siekiant tinkamai įgyvendinti nevyriausybinių organizacijų plėtros politiką, rinkti ir analizuoti informaciją apie valstybės institucijų teikiamą finansavimą nevyriausybinėms organizacijoms šalies mastu.
Vadovaujantis Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo 4 str. 2 d. 3 p., Socialinės apsaugos ir darbo ministerija renka ir analizuoja duomenis apie nevyriausybinėms organizacijoms valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų teikiamą finansavimą. Susisteminta valstybės institucijų ir įstaigų, finansuojančių šių organizacijų veiklą, informacija nuo 2020-03-18 pradėta skelbti ministerijos interneto svetainėje, https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/nevyriausybiniu-organizaciju-politika/nvo-teikiamas-finansavimas. 2022 metais informacija papildyta ir duomenimis apie savivaldybių ir jų įstaigų nevyriausybinėms organizacijoms teikiamą finansavimą ir atlikta savivaldybių NVO finansavimo duomenų analize. Ministerijos finansavimo priemonės, kuriose gali dalyvauti NVO, yra administruojamos per SOPAS sistemą (administruojama Socialinių paslaugų ir priežiūros departamento), kurioje sukurtos galimybės prijungti atskiras institucijas. Valstybės duomenų agentūrai plečiant veiklą, apsvarstyta ir atsisakyta vieningos elektroninės sistemos sukūrimo informacijai rinkti, analizuoti ir NVO finansavimo priemonėms administruoti ir nuspręsta pasinaudoti Valstybės duomenų agentūros teikiamais sprendimais (duomenų ežeru).
Parengti ir patvirtinti (suderinus juos su Vidaus reikalų ministerija, o prireikus ir su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija):-IS sistemų saugos nuostatus;-Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles;-IS naudotojų administravimo taisykles;-IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
Siekiant efektyvesnio valstybės išteklių naudojimo, tvarkyti valstybinių profesinio mokymo įstaigų tinklą taip, kad mažėtų nenaudojamas plotas, sektorinių praktinio mokymo centrų įranga būtų panaudojama intensyviau.
Įgyvendinus įstaigų tinklo pertvarkos planą ir Sektorinių praktinio mokymo centrų (SPMC )įveiklinimo planus, šalyje veikia 44 profesinio mokymo įstaigos kurių savininkas ar vienas iš dalininkų yra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. 24-iose iš jų veikia 41 sektorinis praktinio mokymo centras. Įgyvendinti sektorinių įpraktinio mokymo centrų veiklinimo planai, sektoriniuose centruose kompetencijas įgijo 3441 mokinys, 1541 mokiniu daugiau nei buvo planuota. Valstybinės profesinio mokymo įstaigos Turto bankui nenaudojamo mokymo reikmėms ir nereikalingo nekilnojamojo turto perdavė: 2020 m. – 44 475 kv. m, 2021 m. – 20 646 kv. m, 2022 m. – (18 nekilnojamojo turto vienetų) 17 524 kv. m, 2023 m. – (11 nekilnojamojo turto vienetų) 14 769 kv. m., 2024 m. į Viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašą įtraukta 6 nekilnojamojo turto vienetai (6 120 kv. m.).
Vilniaus rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Siekiant efektyvaus mokymo lėšų naudojimo ir ugdymo kokybės, rekomenduojame numatyti tvarką, kad mokymo lėšos mokyklų, turinčių nepilnų klasių, ugdymo reikmėms finansuoti, būtų skiriamos tik įsitikinus savivaldybės pareigos finansuoti tokias nepilnas klases savo biudžeto lėšomis, vykdymu.
Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. liepos 28 d. įsakymu Nr. V-805 patikslintas Specialių tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašas (patvirtintas Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. sausio 25 d. įsakymu Nr. V-55), kuriame nustatyta, kad, metams pasibaigus, savivaldybės pagal Aprašo 4 priede nustatytą formą teikia ataskaitą apie savivaldybės mokyklų klasėms, kurioms neskiriamas arba mažinamas finansavimas iš valstybės biudžeto, iš savivaldybės biudžeto papildomai skirtas mokymo lėšas.Aktuali redakcija nuo 2025 m. liepos 29 d.: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/c5ce16e0206e11e9875cdc20105dd260/asr
Siekiant, kad būtų užtikrintas reikiamas profesinės karo tarnybos puskarininkių skaičiaus sukomplektavimas:1. tobulinti Krašto apsaugos sistemos kareivių (jūreivių) ir puskarininkių karjeros koncepciją, kad atitiktų Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo reikalavimus;2. tobulinti mokymų organizavimo procesą ir imtis priemonių, užtikrinančių didesnį mokymų skaičių.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl turto perdavimo, inventorizacijos atlikimo, įvertinant turto nuvertėjimo požymius, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Pakeistas Vidaus reikalų ministerijos trumpalaikio ir ilgalaikio materialiojo, nematerialiojo turto, įsigyto iš valstybės biudžeto lėšų, priėmimo, saugojimo, sandėliavimo ir išdavimo naudotis veikloje tvarkos aprašas ( 2016-07 -25 ministro įsakymo Nr. 1V-515). Įsakymo 15 p. nustatyta, kadmaterialinės vertybės neišduodamos iš sandėlių, kol Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teises aktų, reglamentuojančių turto valdymo naudojimo ir disponavimo, nustatyta tvarka neįforminami dokumentai.
Siekiant šalies mastu užtikrinti rezultatyvesnį nusikalstamos veikos elektroninėje erdvėje užkardymą, mažinant galimybes gyventojams tapti šių nusikaltimų aukomis, užtikrinti bendrą blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarką.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, įvertinant ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto, nebaigtos statybos ir gautinų sumų nuvertėjimo požymius, registruojant darbo užmokesčio ir socialinio draudimo sąnaudas, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Pasienio kontrolės punktų direkcija prie Susisiekimo ministerijos
2017 metų inventorizacijos metu buvo atliktas ilgalaikio turto pergrupavimas (2018-03-06 Ilgalaikio turto perkėlimo į kitą turto grupę pažyma Nr. 6L-63), turto nuvertėjimo paskaičiavimas (2018-03-06 Nuostolio dėl ilgalaikio turto nuvertėjimo pažyma Nr. 6L-57), tikrosios vertės nustatymas (2018-03-15 Ilgalaikio materialiojo turto vertės pokyčio pažyma Nr. 6L-71), peržiūrėtos gautinos sumos ir pakoreguotos vertės (2018-03-15 Išankstinių apmokėjimų ir gautinų sumų vertės koregavimo žiniaraščiai Nr. 6L-72 ir 6L-73). Naudojamam ūkiniam inventoriui suformuoti materialinių vertybių atidavimo į eksploataciją aktai. Atlikti koreguojantys buhalteriniai įrašai apskaitoje ir kontroliuojama, kad neatitikimai nepasikartotų ateityje.
Paskirti asmenį (kibernetinio saugumo pareigūną), atsakingą už informacinių sistemų kibernetinio saugumo atitikties vertinimų planavimą, organizavimą ir rezultatų stebėseną, bei užtikrinti, kad visų valdomų ir tvarkomų informacinių sistemų vertinimai būtų atliekami ne rečiau kaip kartą per metus ir stebimas nustatytų trūkumų šalinimas.
Utenos rajono savivaldybės administracija
Švenčionių rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Parengti saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles.
IS saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklės patvirtintos 2017.10.04. įsak. Nr. V-207
Siekiant, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą būtų tikslūs ir išsamūs - registro duomenis peržiūrėti ir atnaujinti.
Teikti pastebėjimai dėl 1 nekilnojamojo turto objekto. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta 100 proc. rodiklio „Nekilnojamojo turto registre duomenys apie savivaldybių patikėjimo teise valdoma valstybės nekilnojamąjį turtą yra tikslūs ir išsamūs“ reikšmė.
Siekiant, kad biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio ataskaitos būtų teisingos, jose pateikta informacija būtų tinkama jos vartotojų sprendimams priimti ir mažėtų administracinė našta ją rengiantiems viešojo sektoriaus subjektams, tobulinti biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio sudarymą: atsisakyti perteklinių ataskaitų ir keisti esamų ataskaitų turinį.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus įsakymu pakeista fondo pajamų ir išlaidų klasifikacija atsižvelgiant į teiktą rekomendaciją.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, patvirtinti Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skyrimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti tvarkos aprašą.
Marijampolės savivaldybės administracija
Marijampolės savivaldybės tarybos 2019-11-25 sprendimu Nr. 1-320 patvirtintas Marijampolės savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų naudojimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti tvarkos aprašas, kuriame nustyta savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų, surinktų už medžiojamųjų gyvūnų išteklių naudojimą, panaudojimo atvejai ir reglamentuota medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių ir kitų priemonių savivaldybės teritorijoje diegimas.
Atskirti projektinio (atrankos) finansavimo tvarkų teisinio reglamentavimo rengimo ir tvirtinimo bei konkurso organizavimo funkcijas, kad būtų užtikrinamas konkursų skaidrumas.
Atmesta subjekto. Ministerijos pateikti argumentai: rekomendacijos įgyvendinimas pareikalautų papildomų valstybės biudžeto lėšų, kadangi ministerija neturi laisvų pareigybių, kurios galėtų užsiimti tik konkursų organizavimu, administravimu, arba pavesti tai daryti pavaldžiai įstaigai. Visi šie sprendimai sukeltų papildomą finansinę naštą, o ministerija papildomų lėšų šiam pertvarkymui neturi. Be to, tokios priemonės neužtikrintų tinkamo konkursų organizavimo, nes užtruktų žmogiškųjų išteklių paieškos, jų apmokymai. Interesų konfliktas išspręstas, nes paraiškas vertina ne ministerijos darbuotojai, o samdomi nepriklausomi ekspertai. Pažymime, kad atlikę sisteminį projektinio (atrankos) finansavimo būdo vertinimą, Vyriausybei teikėme rekomendaciją reglamentuoti bendruosius šio būdo taikymo principus ir bendras jo taikymo taisykles (pareiškėjų atrankos, atsiskaitymo, vykdymo kontrolės, projektinės (atrankos) veiklos viešinimo (atrankos ir rezultatų) ir kt.). Tikimės, kad priimti sprendimai šioje srityje, įskaitant ir funkcijų atskyrimą vykdant projektinį (atrankos) finansavimą, išspręs audito metu nustatytas sistemines problemas, kad būtų užtikrinamas konkursų skaidrumas ir bus taikytini visoms institucijoms, vykdančioms projektinį finansavimą.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, gerinti saugos mokymų organizavimą, kuris užtikrintų veiksmingesnę saugos ugdomąją veiklą.
Siekdama gerinti saugos mokymų organizavimą, kuris užtikrintų veiksmingesnę saugos ugdomąją veiklą ir užtikrintų pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, Valstybinė mokesčių inspekcija 2020 m. organizavo mokymus ir rengė žinių patikrinimo testus. Remiantis 2021-02-01 Valstybinės mokesčių inspekcijos pateiktais duomenimis, apmokytų naujokų rodiklis - ne mažiau kaip 80 proc. per metus; atlikus saugos žinių patikrinimo testus, žinių lygis - ne mažiau kaip 4 balai.
Siekiant, kad Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio ataskaitos būtų teisingos, jose pateikta informacija būtų tinkama jos vartotojų sprendimams priimti ir mažėtų administracinė našta viešojo sektoriaus subjektams, tobulinti valstybės ir žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių sudarymą, atsisakant perteklinių ataskaitų, keičiant esamų ataskaitų turinį.
Finansų ministerija peržiūrėjo ir patikslino Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisykles ir ataskaitų formas (finansų ministro įsakymai 2016-12-16 Nr. 1K-455 ir 2019-12-31 Nr. 1K-405) bei Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio ataskaitų formas (finansų ministro įsakymas 2017-01-10 Nr. 1K-13). Panaikinta dalis Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto priedų ir žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių ataskaitų formų (Nr. 3 „Finansinės nuomos (lizingo) ir pirkimo išsimokėtinai įsipareigojimų ataskaita“, Nr. 4 „Mokėtinų ir gautinų sumų ataskaita“, mėnesinė ataskaitos forma Nr. 1 „Biudžetinių įstaigų pajamų įmokų į biudžetą, biudžeto pajamų iš mokesčių dalies ir kitų lėšų, skiriamų programoms finansuoti, ataskaita“), patikslintos Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisyklės.
Nustatyti priežastis, kodėl vidutinis darbo užmokestis buvo skaičiuojamas neteisingai, ir įstatymų nustatyta tvarka išieškoti direkcijai padarytą žalą iš kaltų asmenų.
Lietuvos automobilių kelių direkcijos direktoriaus įsakymu sudaryta Komisija įvertino neteisingai priskaičiuoto ir išmokėto darbo užmokesčio 1171,37 Eur aplinkybes už 2017-2018 m. ir paprašė asmenis grąžinti neteisingai priskaičiuotas sumas. Permokėtos lėšos iki 2019-12-20 grąžintos į direkcijos banko sąskaitą.
Siekiant tinkamai valdyti UAB ILTE vykdomo skatinamojo finansavimo prisiimamas rizikas, tobulinti nepriklausomos UAB ILTE veiklos riziką ribojančių vidaus valdymo ir kontrolės priemonių ir (ar) reikalavimų laikymosi priežiūros atlikimą (nustatyti veiklos riziką ribojančius ir priežiūros procedūrų, kapitalo pakankamumo ir likvidumo rodiklių reikalavimus, jų stebėsenos tvarką ir pan.).
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų išlaidų detalizavimą ir pagrįstą jų vertinimą bei atsiskaitymo už panaudotas lėšas kontrolę.
Marijampolės savivaldybės tarybos 2019-11-25 sprendimu Nr. 1-321 patvirtintas Marijampolės savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos priemonių rengimo, finansavimo, vykdymo ir lėšų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas, kuriame nustatytos šios programos priemonių rengimo, finansavimo, vykdymo ir kontrolės procedūros, veiklos ir atsakomybės sritys, rengiant Marijampolės savivaldybės tarybos sprendimo dėl programos priemonių tvirtinimo projektą, ir užtikrinant tikslinį programos lėšų panaudojimą.
Siekiant, kad energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje numatyti tikslai būtų pasiekti laiku, turi būti, numatytos papildomos priemonės ir sudarytos sąlygos jas įgyvendinti.
Energetikos ministerija informavo, kad Europos Komisijai pateikta Lietuvos Respublikos 2020 metų pažangos siekiant nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo tikslų ataskaita, kurioje pažymima, kad bendras visų priemonių sutaupytos energijos kiekis nuo 2014 iki 2020 metų, skaičiuojant suminiu (akumuliaciniu) metodu, iki 2020-12-31 sudaro 12962,11 GWh.
Siekiant užtikrinti projektų, priemonių ir reikmių, finansuojamų iš anksto nustatyta teisės aktuose patvirtinta mokesčių ir kitų pajamų dalimi, atrankos objektyvumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir pasiektų rezultatų įvertinimą bei jų viešumą, patikslinti Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programos lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus, numatant informacijos apie projektų rezultatus viešinimą aplinkos ministerijos (ar programą administruojančios įstaigos) interneto svetainėje.
Aplinkos ministro 2020-04-07 įsakymu Nr. D1-199 pakeistas Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programos lėšomis finansuojamų investicinių projektų įgyvendinimo ir priežiūros tvarkos aprašas – nustatyta, kad Aplinkos projektų valdymo agentūra ne vėliau kaip iki einamųjų metų kovo mėnesio 30 dienos apibendrina finansuojamų projektų įgyvendinimo duomenis, parengia bendrą metinę projektų priežiūros ataskaitą, kurioje nurodomos projektų vykdymo sąlygos, aplinkos apsaugos rodikliai, projektų neįvykdymo priežastys ir ją pateikia Aplinkos ministerijai. Ši ataskaita per 7 dienas nuo jos pateikimo Aplinkos ministerijai dienos paskelbiama Aplinkos ministerijos ir Aplinkos projektų valdymo agentūros interneto svetainėse.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankoje atsisakyti nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų sąlygų naudojimo.
Panevėžio miesto savivaldybės administracija
Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2020-06-23 sprendimu Nr. 1-187 pakeistos Panevėžio miesto savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės, kuriose nustatyti detalizuoti projektų vertinimo kriterijai.
Nustatyti paslaugų veiksmingumą matuojančių rodiklių sistemą, kurios pagrindu gydymo įstaigų paslaugų kokybė būtų vertinama, palyginama ir viešinama regionų ir šalies mastu.
Sveikatos apsaugos ministras kiekvienais metais įsakymu tvirtinta Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinas reikšmes. Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, palyginimo rezultatai paskelbiami Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje ne vėliau kaip iki einamųjų metų birželio 1 d. (https://sam.lrv.lt/lt/administracine-informacija/aspi-veiklos-rezultatu-vertinimas/aspi-veiklos-rezultatu-vertinimo-ataskaitos).
Įvertinti sudarytų kompiuterinės technikos, programinės įrangos ir kito turto nuomos sutarčių ekonominį pagrįstumą ir priimti sprendimą, kuris leistų racionaliausiu būdu naudoti valstybės biudžeto lėšas šiam tikslui įgyvendinti.
Sudaryta darbo grupė apsvarstė galiojančių kompiuterinės technikos, programinės įrangos ir patalpų nuomos sutarčių ekonominį pagrįstumą. Nuspręsta, kad ateityje priimant sprendimus nuomoti turtą, pirkimų iniciatorius turės įvertinti siūlomus variantus rinkoje ir parinkti ekonomiškai naudingiausią ir racionaliausią turto įsigijimo būdą.
Periodiškai atlikti surinktų duomenų apie nepageidaujamus įvykius analizę, kad būtų galima nustatyti prevencines priemones.
Pakeitus Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašą (2019-09-20 redakcija Nr. V-1083 ir 2020-06-12 redakcija Nr. V-1451), yra reglamentuoti nepageidaujamų įvykių priežasčių ir prevencinių priemonių klasifikatoriai, nustatytas nepageidaujamų įvykių stebėsenos periodiškumas ir jos duomenų viešinimas. Higienos institutui sukūrus Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinę sistemą (VISS IS), kompiuterizuota nepageidaujamų įvykių stebėsena ir nuo 2021-01-01 visoms asmens sveikatos priežiūros įstaigoms sudarytos sąlygos teikti nepageidaujamų įvykių duomenis per VISS IS. Sudarytos galimybės nepageidaujamus įvykius analizuoti norimu periodiškumu. Higienos institutas (HI) parengia apibendrintą nepageidaujamų įvykių ataskaitą ir paskelbia ją savo interneto svetainėje iki einamųjų metų gegužės 31 d. Nepageidaujamų įvykių valdymą nacionaliniu lygiu koordinuoja Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisija (patvirtinta sveikatos apsaugos ministro 2021-11-09 įsakymu Nr.V-2562, keista 2021-06-11 įsakymu Nr. V-1390), kuri vertina nepageidaujamų įvykių stebėsenos (Higienos instituto rengiamos ataskaitos) rezultatus, nustato prioritetines pacientų saugos tobulinimo sritis ir teikia sveikatos apsaugos ministrui siūlymus dėl nepageidaujamų įvykių prevencijos priemonių nacionaliniu mastu kūrimo ir diegimo sveikatos priežiūros įstaigose. Pirmajame šios komisijos posėdyje 2021-09-16 pristatyta 2020 m. nepageidaujamų įvykių ataskaita, kurios išvadose akcentuotas per menkas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių) įsitraukimas į stebėseną. Nepageidaujamų įvykių 2021 m. ataskaita paskelbta Higienos instituto interneto svetainėje https://hi.lt/uploads/pdf/padaliniai/VSTC%20IS/NI/2022/2021_m._NI_ataskaita.pdf. Jos duomenimis 2021 m. užregistruoti 3282 nepageidaujami įvykiai. Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos Nepageidaujamų įvykių modulio naudotojais 2021 m. buvo 316 asmens sveikatos priežiūros įstaigų : 67 ligoninės, 167 ambulatorines paslaugas teikiančios įstaigos, 75 socialinės globos namai ir 7 kitos asmens sveikatos priežiūros įstaigos.Įgyvendinant 2021-09-16 Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdžio nutarimus, 2021-10-26 organizuotas seminaras, skirtas nepageidaujamų įvykių stebėsenos kokybės gerinimui ir pasidalijimui gerąją praktika, kuriame dalyvavo apie 200 dalyvių. 2022-02-17 informacija apie nepageidaujamų įvykių stebėsenos problemas paviešinta per Sveikatos apsaugos ministerijos organizuotą regioninį asmens sveikatos priežiūros įstaigų pasitarimą, kuriame dalyvavo visų regionų asmens sveikatos priežiūros įstaigų vadovai ar jų atstovai. Šiuo metu, siekiant tobulinti nepageidaujamų įvykių stebėseną, rengiamas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos ir valdymo aprašo (sveikatos apsaugos ministro 2010-05-06 įsakymas Nr. V-401) pakeitimas.Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdyje, vykusiame 2022-05-05, akcentuota, kad pagrindinė problema yra nepakankamas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių) įsitraukimas į nepageidaujamų įvykių stebėseną: beveik 2/3 įstaigų, kurios užsiregistravo kaip informacinės sistemos naudotojai, 2021 m. neužregistravo nei vieno nepageidaujamo įvykio. Posėdyje nutarta pritarti 2021 m. Nepageidaujamų įvykių ataskaitai ir, siekiant gerinti nepageidaujamų įvykių registraciją bei dalintis gerąja praktika, vykdyti informacijos sklaidą apie nepageidaujamų įvykių stebėsenos rezultatus ir gerąją asmens sveikatos priežiūros įstaigų patirtį konferencijose, seminaruose, ASPĮ regioniniuose pasitarimuose, komitetuose. Ministerija pažymi, kad pacientų saugos kultūros brandos didinimas yra ilgalaikis procesas, reikalaujantis sveikatos specialistų požiūrio ir elgsenos pokyčių, kurių neįmanoma pasiekti vien teisiniu reglamentavimu. Kitose šalyse, sukūrus nepageidaujamų įvykių pranešimų sistemas, prireikė netrumpo laikotarpio, kad registruojamų įvykių skaičius atspindėtų realų jų skaičių (pavyzdžiui, Anglijoje, kur nepageidaujamų įvykių pranešimų ir mokymosi sistema startavo 2003 m. , tik po daugiau nei 10 m. pasiektas 2 mln. pranešimų apie nepageidaujamus įvykius per metus skaičius, kuris dabar eilę metų išlieka panašus).
Atlikti išnuomotos valstybinės žemės sklype „X“ savivaldybėje, esančio katilinės pastato eksploatavimo pagal paskirtį patikrinimą ir imtis priemonių dėl nuomos sutarties nutraukimo.
Nacionalinė žemės tarnyba atlikusi patikrinimą įpareigojo nuomininką imtis veiksmų ir naudoti žemės sklypą pagal pagrindinę žemės naudojimo paskirtį. Nuomininkas 2016 m. sudarė sutartį dėl rekreacinės paskirties pastato architektūrinės ir sklypo dalies interjero koncepcijos projekto paruošimo. Be to, 2018-04-10 nuomininkas gavo statybos leidimą rekonstruoti šiame žemės sklype esančius statinius.
Skiriant ministerijos valdomų informacinių išteklių duomenų valdymo įgaliotinius, atsižvelgti į veiklos sritis, kuriose atitinkami ištekliai yra dažniausiai naudojami.
Įgyvendinant rekomendaciją, buvo paskirti duomenų valdymo įgaliotiniai 12 iš 13 ministerijos valdomų informacinių išteklių (N.VIS, N.SIS, IAŽR, HDR, VRPR, IBPS, UR, KTPR, KTPVR, SVIS, ARSIS, ANR). Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas VRIP duomenų valdymo įgaliotinis. Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant teisingos ilgalaikių mokėtinų sumų apskaitos valstybės ižde, rekomenduojame patikslinti Finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašą: nurodyti kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų sukauptas finansavimo pajamas (informacija teikiama pažymoje dėl finansavimo sumų) sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės biudžeto. Esant poreikiui inicijuoti šios pažymos formos pakeitimą.
Įgyvendinant rekomendaciją Finansų ministerija 2019 metų gruodžio mėn. atnaujino Pavyzdinio viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos vadovo Finansavimo sumų apskaitos biudžetinėse įstaigose tvarkos aprašo 3 priedą „Pažyma dėl finansavimo sumų“ pagal kurį valstybės iždas renka ir registruoja savo apskaitoje asignavimų valdytojų ir jų pavaldžių įstaigų informaciją apie finansavimo sumas iš valstybės biudžeto. 2020 m. sausio mėn. ministerija atliko informacinių sistemų (VBAMS ir FVIS) techninius pakeitimus. Valstybės iždo departamento direktorius 2020-01-31 patikslino Finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašą, kuriame nurodė kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų gautinas iš valstybės biudžeto sumas sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės iždo.
Jonavos rajono savivaldybės administracija
Jonavos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-12 įsakymu Nr. 13B-384 sudaryta Medžiojamų gyvūnų padarytos žalos apskaičiavimo komisija ir patvirtinti jos nuostatai, kuriuose nustatyta komisijos darbo tvarka.
Sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias sistemingą turimų skolinių priemonių ir jų alternatyvų vertinimą, sprendimų priėmimą, siekiant reaguoti į pokyčius finansų rinkoje ir sutaupyti valstybės biudžeto lėšų.
Siekiant Vyriausybės nustatytų valstybės skolos valdymo tikslų, turimų skolinių įsipareigojimų ir skolos valdymo alternatyvų, 2017-04-25 (finansų ministro įsakymu Nr. 1K-164) buvo pakeistos Piniginių išteklių valdymo taisyklės: nustatyta prievolė atlikti analizes ir ne rečiau kaip du kartus per metus parengti ministerijos vadovybei ataskaitą. Skolinimosi alternatyvų vertinimas Finansų ministerijoje nuosekliai atliekamas nuo 2019 m. rugsėjo mėn. ir naudojamas skolos valdymo sprendimams priimti.
Siekiant užtikrinti ekologinį stabilumą ir kovoti su klimato kaita, vykdyti priemones miškingumo didinimui spartinti.
Siekiant efektyviau panaudoti valstybės biudžeto pinigus (išskyrus pinigus, kuriems taikomas Europos Sąjungos reglamentavimas), sudaryti sąlygas (teisinį pagrindą) sprendimams priimti dėl laikinai laisvų pinigų panaudojimo kitoms finansinėms priemonėms.
Siekiant užtikrinti IT projektų kokybę ir projektų rizikos valdymą: parengti ir patvirtinti valdomų informacinių išteklių nuostatus bei specifikacijas ir įteisinti naudojamas sistemas ir registrus.
Siekiant užtikrinti IT projektų kokybę ir projektų rizikos valdymą įteisinti visi Policijos departamento valdomi informaciniai ištekliai (patvirtinti 6 sistemų ir 7 registrų nuostatai, specifikacijos, priėmimo eksploatavimo aktai).
Inventorizuoti žemės sklypus, kurie yra perimti iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet nėra įregistruoti VĮ Registrų centre ir direkcijos apskaitoje. Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui pateikti reikiamą informaciją šių sklypų užregistravimui ir užtikrinti, kad juos užregistruotų (t.y. gauti dokumentus ir paaiškinimus, leidžiančius įsitikinti apskaitos duomenų teisingumu).
Lietuvos automobilių kelių direkcija inventorizavo žemės sklypus, kurie yra perinti iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet neįregistruoti VĮ Registrų centre ir direkcijos apskaitoje. Nacionalinei žemės tarnybai pateikus patikslintus duomenis apie tinkamus įregistruoti VĮ Registrų centre žemės sklypus, direkcija 2019 m. juos įregistravo buhalterinėje apskaitoje pagal Finansų ministerijos 2020-06-04 parengtas metodines rekomendacijas (Nr. TR-12/2020-04(1)) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“.
Nustatyti priemones, kurios užtikrintų laiku atliekamą ir tinkamą privačių interesų deklaravimą bei deklaruojančio asmens nusišalinimą nuo dalyvavimo rengiant, svarstant ar priimant sprendimus, kurie galėtų sukelti interesų konfliktą.
VSDF valdybos direktoriaus 2020-06-05 įsakymu Nr. V-249 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų vykdymo ir kontrolės šio fondo valdyboje tvarkos aprašas. Jame numatyta, kad asmenys, vykdantys viešuosius pirkimus, privalo deklaruoti savo privačius interesus taisyklių nustatyta tvarka ir terminais, kad šie asmenys, nepateikę deklaracijos, neturi teisės dalyvauti pirkimo procedūrose ir turi būti atšaukti iš atitinkamų pareigų. Atlikdami fondo 2020 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių teisingumo, lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumo vertinimo auditą nustatėme, kad šiuo metu visos reikiamos privačių interesų deklaracijos yra pateiktos, jose atskleidžiant deklaruojamųjų ryšius su juridiniais asmenimis. Peržiūrėjus sudarytas viešųjų pirkimų sutartis, sprendimų, kurie galėtų sukelti interesų konfliktą, nenustatyta.
Siekiant optimizuoti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių saugos valdymą, mažinant visiems saugos dokumentų rengime, derinime ir tvirtinime dalyvaujantiems subjektams tenkančią administracinę naštą, įvertinti galimybės sudaryti teisines prielaidas valstybės informacinių išteklių valdytojams kartu tvirtinti bendrus saugos dokumentus, kai jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenis tvarko tas pats duomenų tvarkytojas, įteisinimo tikslingumą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su valstybės informacinių išteklių valdytojais ir kibernetinio saugumo politikos ir elektroninės informacijos saugos politikos formuotoju (Krašto apsaugos ministerija) įvertino galimybes sudaryti teisines prielaidas valstybės informacinių išteklių valdytojams kartu tvirtinti bendrus saugos dokumentus, kai jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenis tvarko tas pats duomenų tvarkytojas, įteisinimo tikslingumą. Atsižvelgiant į atliktos valstybės informacinių išteklių valdytojų apklausos rezultatus ir Krašto apsaugos ministerijos nuomonę, nuspręsta, jog tokie pakeitimai nebūtų tikslingi, nes didėtų administracinė našta bei nėra teisinio pagrindo skirtingų informacinių sistemų valdytojams tvirtinti bendrų informacinių sistemų saugos dokumentus.
Siekiant efektyviai taikyti finansines priemones, užtikrinti, kad poreikio ar išankstiniuose (ex ante) vertinimuose būtų įvertinamas suderinamumas su kita valstybės parama (dotacijomis ir subsidijomis) taip, kad ji skatintų naudotis kuriama finansine priemone, o ne konkuruotų su ja.
Siekiant apsaugoti retus gyvūnus, paukščius, augalus nuo išnykimo, užtikrinti, kad Europos Bendrijos svarbos teritorijose nustatytais terminais būtų nustatytos buveinių apsaugai svarbios teritorijos.
Viešai skelbti vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas.
Parengtos vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikos paskelbtos Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje. (https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/asmens-sveikatos-prieziura/motinos-ir-vaiko-sveikata/vaiku-raidos-sutrikimu-ankstyvoji-reabilitacija/).
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, atrenkant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamus projektus, numatyti ir taikyti vertinimo balų sistemą.
Joniškio rajono savivaldybės administracija
Joniškio r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-26 įsakymu Nr. A-210 pakeistas Paraiškų finansuoti aplinkos apsaugos priemones iš Joniškio r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos teikimo tvarkos aprašas – nustatyta vertinimo balų sistema.
Numatyti ir vykdyti konkrečias Bendrojo ugdymo mokyklų, vykdančių pradinio ir pagrindinio ugdymo programas, stiprinimo ir inkliuzinio ugdymo plėtros priemones, numatyti tarpinius jų įgyvendinimo terminus ir vertinimo kriterijų reikšmes 2017–2022 metų laikotarpiui.
Įgyvendintos priemonės, finansuotos ES fondo projekto „Įtraukiojo ugdymo galimybių plėtra“ lėšomis, įsteigta daugiau švietimo pagalbos specialistų etatų metodiniuose centruose ir socialinių pedagogų etatų pedagoginėse psichologinėse tarnybose. Švietimo, mokslo ir sporto ministras patvirtino Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašą, Finansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašą, Nefinansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų ir Rezervinių mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašus. Sudarytos sutartys su 15 savivaldybių ir finansuojamos 103 bandomosios klasės, kuriose nuo 2023 m. rugsėjo mėn. pradėti ugdyti iki 3 didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai, ugdymo procese dalyvauja antras mokytojas, mokytojo padėjėjas. Europos Sąjungos struktūrinių fondų projekto „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ lėšomis įsigytos specialiosios mokymo ir techninės pagalbos priemonės ugdymui paskirtos mokykloms, parengti metodiniai leidiniai autizmo spektro sutrikimą turinčių vaikų ugdymui ir jų socialinėms kompetencijoms ugdyti.
Siekiant sudaryti tinkamas prielaidas retų, nykstančių ar pažeidžiamų paukščių, gyvūnų, augalų ar buveinių rūšių veiksmingai apsaugai, peržiūrėti ir patikslinti nustatytus buveinių apsaugai svarbių teritorijų apsaugos tikslus, kad atitiktų ES reikalavimus.
Sukurti išorinio gydymo įstaigų veiklos ir paslaugų veiksmingumo vertinimo mechanizmą (pavyzdžiui, plečiant įstaigų akreditaciją).
Peržiūrėti ir atnaujinti teisės aktai, nustatantys akreditavimo sveikatos priežiūrai reikalavimus. Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba 2021–2023 m. Šeimos medicinos paslaugų akreditavimą vykdė pagal atnaujintus akreditavimo reikalavimus. Tarnyba asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų išorinį vertinimą plėtė atliekant planinius konsoliduotus įstaigų patikrinimus, vykdant asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultavimą ir informavimą paslaugų kokybės ir teisės aktų, reglamentuojančių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, klausimais. 2023 m. tarnyba, atsižvelgus į Sveikatos apsaugos ministerijos žalos pacientų sveikatai prevencijos komisijos pateiktą informaciją, pradėjo vykdyti planinius asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultacinius vizitus, kurių išdavoje įstaigoms teikė rekomendacijas paslaugų kokybės užtikrinimo, vidaus medicinos audito vykdymo klausimais ir pacientų skundų nagrinėjimo bei šių skundų prevencijos tikslais. Vadovaujant ir konsultuojant tarnybai asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininis auditas aktyviau dalyvauja gerinant šeimos medicinos paslaugų kokybę ir atliekant Akreditavimo standartų šeimos medicinos paslaugai atitikties savivertinimą.
Siekiant įvertinti miškuose esančių buveinių apsaugai svarbių teritorijų būklę, nustatyti geros būklės vertinimo kriterijus.
Aplinkos ministro įsakymu nustačius miškuose esančių buveinių apsaugai svarbių teritorijų geros būklės vertinimo kriterijus sudarytos prielaidos objektyviai įvertinti miškuose esančių buveinių apsaugai svarbių teritorijų būklę.
Siekiant rezultatyvesnės antstolių veiklos kontrolės ir notarų veiklos tarnybinės priežiūros: • tobulinti antstolių ir notarų veiklos patikrinimų tvarką: nustatyti patikrinimų apimtis, sprendimo atlikti neeilinius patikrinimus priėmimo kriterijus bei patikrinimų metu nustatytų trūkumų pašalinimo kontrolės mechanizmą;• priimti sprendimus dėl kriterijų, kuriais vadovaujantis būtų priimami sprendimai dėl drausmės bylos antstoliams ir notarams iškėlimo, nustatymo tikslingumo;• tobulinti antstolių ir notarų atestavimo tvarką: nustatyti aplinkybių, pagal kurias atestuojami antstoliai, vertinimo kriterijus ir priimti sprendimus dėl kitų institucijų atstovų įtraukimo į notarų atestavimo komisiją tikslingumo;• patikslinti atsiskaitymo tvarką taip, kad būtų užtikrinamas tikslių ir išsamių duomenų, reikalingų įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, gavimas.
Siekiant rezultatyvesnės antstolių veiklos kontrolės ir notarų veiklos tarnybinės priežiūros, patobulintos antstolių ir notarų veiklos patikrinimų tvarkos, nustatant patikrinimų apimtis, sprendimo atlikti neeilinius patikrinimus priėmimo kriterijus bei patikrinimų metu nustatytų trūkumų pašalinimo kontrolės mechanizmą; pakeisti teisės aktai, nustatantys drausmės bylos antstoliams ir notarams iškėlimo kriterijus; patobulinta antstolių atestavimo tvarka, kurioje nustatyti antstolių kvalifikacijos ir profesinių žinių vertinimo kriterijai; priimti sprendimai dėl kitų institucijų atstovų įtraukimo į notarų atestavimo komisiją; pakeisti Antstolio gautų pajamų ir patirtų išlaidų atliekant antstolio funkcijas ir teikiant paslaugas ataskaitos pateikimo tvarkos aprašas bei Notarinių veiksmų ir notaro pajamų bei išlaidų ataskaitų pateikimo tvarkos aprašas, kuriuose antstoliai ir notarai įpareigoti ataskaitas teikti elektroniniu būdu; įgyvendinti technologiniai sprendimai, kad Teisingumo ministerijoje antstolių ir notarų ataskaitos būtų apdorojamos automatiniu būdu, naudojant informacinių technologijų priemones. Mažėja antstolių ir notarų, kurių veiklos patikrinimų nustatoma trūkumų dalis, pasiekta , kad visi patikrinimų metu nustatyti veiklos trūkumai būtų pašalinti nustatytu laiku.
Rekomenduojame susigrąžinti neteisėtai išmokėtas lėšas valstybės politikui, apskaičiavus ir išmokėjus pagal teisės aktus nepriklausantį priedą už ištarnautus Lietuvos valstybei metus.
Neteisėtai išmokėtos lėšos valstybės politikui, kai buvo apskaičiuotas ir išmokėtas pagal teisės aktus nepriklausantis priedas už ištarnautus Lietuvos valstybei metus, sugrąžintos į valstybės biudžetą.
Imtis priemonių, kad įstaigos, kurių buhalterinė apskaita tvarkoma centralizuotai, atnaujintų finansų kontrolės taisykles ir jose būtų tinkamai reglamentuotas finansų kontrolės organizavimas ir šią kontrolę atliekančių darbuotojų pareigos ir atsakomybė.
Pagal naują Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo teisinį reglamentavimą (2019-07-11 Nr. XIII-2312) ir finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintą Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašą, viešieji juridiniai asmenys (viešojo sektoriaus subjektai) (toliau – VJA) turėjo nusistatyti VJA vidaus kontrolės politiką, kuri padeda tinkamai įgyvendinti veiklos tikslus ir veiklą vykdyti laikantis skaidrumo principo. 2021 m. pirmą kartą iki kovo 1 d. VJA vadovai (įskaitant jiems pavaldžius ir (arba) atskaitingus VJA) Finansų ministerijai teikė informaciją apie visos vidaus kontrolės įgyvendinimą VJA. Informacijos teikimas atkreipė VJA vadovų ir darbuotojų dėmesį į vidaus kontrolės svarbą, paskatino peržiūrėti iki tol galiojusias vidaus kontrolės tvarkas, taisykles, naujai įsivertinti rizikas bei imtis atitinkamų priemonių joms sumažinti. VJA vadovams buvo išsiųstas Finansų ministerijos 2021-02-24 raštas Nr. (19.1E)-6K-2101411 „Dėl vidaus kontrolės stiprinimo viešuosiuose juridiniuose asmenyse“, kuriame buvo pateiktos rekomendacijos (pasiūlymai) dėl vidaus kontrolės stiprinimo. Tikėtina, kad kasmet teikiama informacija dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo skatins VJA kasmet peržiūrėti savo veiklą šios kontrolės požiūriu, iš naujo įsivertinti riziką, imtis atitinkamų kontrolės priemonių. Tai, manytina, sukurs pagrindą efektyvesniam rizikos valdymui ir vidaus kontrolei VJA, padės vadovams ir darbuotojams priimtinomis sąnaudomis nuosekliai ir strategiškai siekti veiklos rezultatų, o visa tai, tikėtina, sumažins klaidų skaičių jų finansinių ataskaitų rinkiniuose.Vadovaujantis nauju teisiniu reglamentavimu visos įstaigos, kurių apskaita tvarkoma centralizuotai, atnaujino savo finansų kontrolės taisykles.
Siekiant įvertinti finansinių priemonių taikymo efektyvumą ir numatytų tikslų pasiekimą, nustatyti, kad būtų atliekamas finansinių priemonių naudos, tikslų pasiekimo, poveikio rinkai vertinimas.
Siekiant tobulinti vykdomą individualią prevenciją, sukurti sistemą, kuri leistų vienoje vietoje tvarkyti ir vertinti turimus duomenis apie rizikos asmenų sąraše esančius asmenis.
2023 m. pab. sukurta Rizikos valdymo informacinė sistema (RVIS), kurioje tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis. Tikrinant sukurtos RVIS sistemos funkcionalumus, kaip jie atitiktų teisės akto projekte numatytinas procedūras buvo nustatytos kritinės sistemos klaidos, kurias planuojama ištaisyti 2025 m. Nepaisant nurodytų aplinkybių, sistema eksploatuojama ribotu funkcionalumu ir visa informacija, susijusi su rizikos grupės asmenimis, policijos įstaigose kaupiama ir analizuojama sukurtoje informacinėje sistemoje.Atsižvelgiant į tai, kad sistema tobulintina ir ne visą informaciją patogu analizuoti – rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, patvirtinti Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.
Marijampolės savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-12-14 įsakymu Nr. DV-1811 pakeistas Aplinkosauginio švietimo, aplinkosaugos projektų vertinimokomisijos darbo reglamentas – nustatyti projektų atrankos vertinimo kriterijai ir balų skyrimo tvarka.
Siekiant, kad projektiniam finansavimui skirtų lėšų panaudojimas rodytų realų veiklos rezultatą ir sudarytų galimybes lėšas naudoti kuo tikslingiau, kad atitiktų tautinių mažumų poreikius, tikslinti departamento strateginio veiklos plano programos ir jos priemonių rezultatų vertinimo kriterijus, kurie parodytų ir kokybinę jų išraišką.
Tautinių mažumų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės
Tautinių mažumų departamento direktoriaus 2020-04-21 įsakymu Nr. ĮV-29 patvirtinta Tautinių mažumų departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės finansuojamų projektų konkurso dalyvio (projekto vadovo) apklausos anketa, skirta vykdytų projektų veiklos rezultatų įvertinimui. Departamentas įdiegė elektroninę paraiškų teikimo sistemą, kuri naujų projektų vykdytojų reikalaus užpildyti tokią anketą. Neužpildę anketos, projektų vykdytojai negalės pateikti ataskaitos apie projekto įvykdymo rezultatus.Atsižvelgiant į patvirtintą anketą, į departamento 2021–2023 m. strateginį veiklos planą, kartu su kiekybiniais vykdomos programos tikslo „Spartinti tautinių mažumų integraciją, puoselėjant jų tautinį tapatumą bei tarpkultūrinį dialogą, kaip sudėtinės darnios šalies pažangos dalį“ vertinimo kriterijais, nustatyti du nauji kokybiniai vertinimo kriterijai ir jų 2022 ir 2023 m. siektinos reikšmės.
Siekiant užtikrinti, kad ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ar taršos leidimų išdavimo procesai vyktų nustatytais terminais, parengti metodines rekomendacijas, kurios leistų sumažinti daromų klaidų skaičių ūkio subjektų rengiamuose dokumentuose, ir užtikrinti jų sklaidą.
Siekiant užtikrinti, kad ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ar taršos leidimų išdavimo procesai vyktų nustatytais terminais, parengtos metodines rekomendacijos, kurios leis sumažinti daromų klaidų skaičių ūkio subjektų rengiamuose dokumentuose, ir užtikrinti jų sklaidą.
Siekiant tinkamai įgyvendinti nevyriausybinių organizacijų plėtros politiką, bendruomenių ir nevyriausybinių organizacijų veiklos stiprinimo priemonių poveikiui vertinti nustatyti vertinimo kriterijus, kurie leistų objektyviai pamatuoti pasiektus rezultatus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriose numatyta pareiga, rengiant priemonių įgyvendinimo dokumentus, peržiūrėti vertinimo kriterijus ir juos aiškiais ryšiais susieti su ministerijos strateginiuose veiklos planuose numatytų tikslų įgyvendinimu. Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-10-08 įsakymu patvirtino Nr. A1-950 Nevyriausybinių organizacijų ir bendruomeninės veiklos stiprinimo 2021 m. veiksmų planą, kuriame nustatyti vertinimo kriterijai pasiektiems rezultatams matuoti.
Įvertinti ministerijos kovos su korupcija programos priemonių pakankamumą ir jų veikimą, siekiant užtikrinti, kad ministerijos valdymo srities darbuotojai laiku nusišalintų nuo interesų konfliktą sukeliančių sprendimų priėmimo.
Aplinkos ministras nustatė (2019-06-01 pavedimas Nr. D18-20) periodiškumą ir terminus privačių interesų deklaracijoms pateikti, patikslinti, susipažinti su jų duomenimis. Ministro 2019-06-03 įsakymu Nr. D1-339 patvirtintas pareigų, kurias einant privaloma deklaruoti privačius interesus, sąrašas. Ministras įpareigojo (2020-09-30 pavedimas Nr. D18-29) Aplinkos ministerijos valdymo srities įstaigų vadovus informuoti ministrą ir ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrių per tam tikrą terminą apie privačių interesų deklaracijų pateikimą, patikslinimą ar papildymą. Šiam skyriui patikrinus pateiktų deklaracijų duomenis, parengtos išankstinės rekomendacijos dėl nusišalinimo. Ministerijoje parengtas ir ministro 2020-06-18 įsakymu Nr. D1-369 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo tvarkos aprašas, kuris 2020-10-06 įsakymu Nr.D1-591 buvo papildytas nuostatomis dėl terminų, per kuriuos naujai priimti ministerijos tiesioginiai vadovai turi susipažinti su pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijomis. Taip pat nustatyti terminai, per kuriuos tiesioginiai vadovai turi susipažinti su naujai priimtų pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijomis ir su jų patikslintų privačių interesų deklaracijų duomenimis. Numatyti terminai, per kuriuos pradėję dirbti ministerijoje darbuotojai, kurie privalo deklaruoti privačius interesus, pateikia privačių interesų deklaracijas ir apie tai informuoja Aplinkos ministerijos atitikties pareigūną ir savo tiesioginį vadovą, taip pat turi būti atitinkamai informuojama, jeigu deklaracijoje nurodyti duomenys pasikeitė.
Užtikrinti su VĮ Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centru „GIS-Centras“ 2017-10-18 sudarytos sutarties Nr. 1DPS-3081-(4.27.) vykdymą pareikalaujant, kad paslaugos teikėjas į-vykdytų savo įsipareigojimus pagal sutarties sąlygas arba, jei paslauga neaktuali / nereikalinga, ieškoti alternatyvių būdų susigrąžinti sumokėtą sumą už nesuteiktas paslaugas.
Įsipareigojimai pagal sudarytą sutartį įvykdyti 2018 m. rugsėjo 25-28 d.
Siekiant, kad buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijos būtų atliekamos kokybiškai ir laiku, užtikrinti, kad visi buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas atliekantys darbuotojai kasmet dalyvautų profesiniuose mokymuose.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 3 priemonės - įgyvendintos. 2022-09-08 Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus įsakymu Nr. V-320 „Dėl mokymų akademijos veiklos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo" įsteigta Mokymų akademija, kurios tikslas - sukurti ir plėtoti mokymų sistemą, kuri suteiktų darbuotojams galimybę įgyti reikalingų žinių ir įgūdžių, leidžiančių jiems efektyviai vykdyti pavestas funkcijas ir stiprinti savo kompetencijas. 2022-12-27 Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus įsakymu Nr. V-538 „Dėl Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų žinių vertinimo metodikos aprašo patvirtinimo" patvirtintas centro darbuotojų žinių vertinimo metodikos aprašas, kuris nustato centro darbuotojų žinių, įgytų vidinių mokymų metu, vertinimo metodus ir vertinimo proceso organizavimo bendruosius principus. Centro direktorius 2023-04-06 įsakymu Nr. V-113 patvirtino bendrą mokymų planą, kuriame patvirtinti visi 2023 m. centro darbuotojų mokymai, įskaitant ir profesinių mokymų modulius buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų kompetencijų tobulinimui. Visų darbuotojų apklausa dėl bendrųjų ir profesinių kompetencijų mokymų poreikio numatyta vykdyti kiekvienais metais. Visi Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro finansinės apskaitos, darbo užmokesčio apskaitos ir personalo departamentų darbuotojai 2023 metais dalyvavo profesiniuose mokymuose.
Siekiant užtikrinti žemdirbių konsultavimui skirto finansavimo skaidrumą ir kitų galimų pareiškėjų dalyvavimą konkurse, keisti 2015-04-01 įsakymu Nr. 3D-243 patvirtintose Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo taisyklėse nustatytus perteklinius ir neproporcingus reikalavimus pareiškėjams.
2020 m. gegužės 29 d. ministro įsakymu Nr. 3D-405 patikslinti reikalavimai pareiškėjams ir projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai „Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo taisyklėse“. Išplečiamos individualios konsultacijos, konsultacinio renginio sąvokos, įtraukti mentorystė, grupinė konsultacija, diskusijų grupių susitikimai. Konsultavimo sritys papildytos ES Žaliojo kurso įgyvendinimo, Gerosios žemės ūkio praktikos kodekso, ekologinio ūkininkavimo ir klimato kaitos klausimų tema. Galimų pareiškėjų sąrašas išplėstas – įtrauktos asociacijos ir pripažinti žemės ūkio kooperatyvai. Konsultuoti jie galės gaminamos augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos konkurencingumo didinimo, kooperacijos žemės ūkyje plėtros ir žemės ūkio verslo planavimo ir veiklos teisiniais klausimais. Išbraukti punktai dėl reikalavimų konsultavimo paslaugų teikimo biurams. Patirties ir išsilavinimo reikalavimai pareiškėjo konsultantams pakeisti reikalavimu turėti atitinkamos konsultavimo srities akreditaciją.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą, eliminuojantį insulino pompų keičiamųjų dalių dvigubo išrašymo / apmokėjimo galimybę ir užtikrinantį šių pompų nuomos išlaidų apmokėjimą tik apdraustiems asmenims.
Siekiant eliminuoti insulino pompų keičiamųjų dalių dvigubo išrašymo / apmokėjimo galimybę ir užtikrinti šių pompų nuomos išlaidų apmokėjimą tik apdraustiems asmenims, Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2019-07-03 įsakymu Nr. 1K-150 pakeista Medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų Privalomuoju sveikatos draudimu sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuomos išlaidų kompensavimo sutarties tipinė forma - ūkio subjektai įpareigoti įsitikinti, ar dėl medicinos priemonių (prietaisų) nuomos besikreipiantis asmuo turi teisę į tokių išlaidų kompensavimą; taip pat patikrinti, ar asmuo turi galiojantį keičiamųjų dalių komplekto receptą ir sutartį su juo sudaryti tik pasibaigus šio recepto galiojimui. 2020 m. I ketv. Eilių ir atsargų valdymo informacinėje sistemoje (EVIS) buvo sukurtas ir pradėtas naudoti Nuomojamųjų medicinos prietaisų posistemis, kuriame Valstybinės ligonių kasos specialistas tvirtina insulino pompų nuomos kompensavimą, prieš tai įsitikinęs, kad pacientas neturi galiojančio keičiamųjų dalių recepto. Jei asmuo nėra draustas privalomuoju sveikatos draudimu, posistemyje vedant insulino pompos nuomos užsakymą rodoma klaida, tokiu būdu užtikrinamas šių išlaidų apmokėjimas tik apdraustiems asmenims. Susipažinę su Valstybinės ligonių kasos sukurtomis vidaus kontrolės priemonėmis, skirtomis užtikrinti insulino pompų nuomos išlaidų apmokėjimą tik privalomuoju sveikatos draudimu draustiems asmenims ir eliminuoti šių pompų keičiamųjų dalių dvigubo apmokėjimo galimybę ir įvertinę jų veikimą, rekomendaciją laikome įgyvendinta.
Rekomenduojame nustatyti sprendimų derinimo su finansų ministru ar viceministru procedūros įforminimą, kai nustatoma VVP emisijos suma didesnė (arba mažesnė) už skolinimosi poreikį.
Lietuvos Respublikos vyriausybės skolinimosi valstybės vardu ir skolinantis prisiimtų įsipareigojimų bei valstybės piniginių išteklių valdymo komisija, kurios pirmininkas yra finansų viceministras ir kuri yra patvirtina finansų ministro 2012-12-07 įsakymu Nr. 1K-417, 2021 m. sausio mėn. patvirtino (posėdžio protokolas 2021-01-06 Nr. 12P-1) 2021 m. Vyriausybės skolinimosi valstybės vardu poreikio finansavimo, leidžiant VVP aukciono būdu, planą (planuojamas pasiskolinti aukcionuose mėnesines sumas ir bendrą metinę sumą). Komisija nustatė, kad, tuo atveju, jeigu per praeitą mėnesį VVP aukciono būdu pasiskolintų lėšų suma būtų 20 proc. didesnė arba mažesnė už atitinkamą mėnesį planuotą pasiskolinti lėšų sumą, nedelsiant būtų rengiamas naujas komisijos posėdis. Jo metu būtų svarstomos, atnaujinamos ir tvirtinamos VVP aukcionuose numatomos pasiskolinti mėnesinės sumos iki einamųjų metų pabaigos. Tokį sprendimų derinimo būdą ministerija planuoja taikyti kasmet: numatoma, kad valstybės piniginių išteklių komisija planuojamas pasiskolinti aukcionuose mėnesines sumas ir jų pokyčius (galimus nuokrypius nuo plano) tvirtins kasmet, tvirtindama metinį skolinimosi poreikį.
Siekiant operatyvesnio finansinei priemonei skirto finansavimo paskirstymo, nustatyti:siektinus paraiškų vertinimo terminus visoms finansinėms priemonėms;siektinus terminus pareiškėjui dėl jo pateiktos informacijos patikslinimo ar papildomos informacijos pateikimo.
Atsižvelgiant į 16-ojo VSAFAS reikalavimus, apskaitos politikoje nustatyti biologinio turto grupavimo, pirminio pripažinimo ir paskesnio vertinimo metodus, šių verčių peržiūrėjimo periodiškumą, natūralių netekimų priežastis, jų verčių apskaičiavimo metodiką ir kitus biologinio turto apskaitos ypatumus ir atitinkamai koreguoti įrašus apskaitoje
Valstybinė augalininkystės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2019-09-27 įsakymu Nr. V-489 patvirtinta Valstybinės augalininkystės tarnybos apskaitos politika, kurioje nustatyti biologinio turto grupavimo, turto vertinimo metodai ir kiti šio turto apskaitos ypatumai. Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2020-10-29 įsakymu Nr. V-617 „Dėl Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2019-09-27 įsakymo Nr. V-489 ,,Dėl Valstybinės augalininkystės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos sąskaitų plano ir apskaitos politikos patvirtinimo“ pakeitimo“ buvo pakeista Valstybinės augalininkystės tarnybos biologinio turto apskaitos politika. Pakeista biologinio turto apskaitos politika buvo pritaikyta žieminiams pasėliams 2020 m. Valstybinės augalininkystės tarnybos apskaitoje užregistruoti. Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38 patvirtinta Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, apskaitos politika. Jos dalyje, Biologinio turto apskaitos politikoje, buvo nustatyti biologinio turto pripažinimo, grupavimo, vertinimo metodai, kiti šio turto apskaitos ypatumai. Taip pat Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2020-09-21 įsakymu Nr. V-501 buvo patvirtintas Pasėlių apskaitos aprašas, kuriuo nustatyti pasėlių pripažinimo, vertinimo, auginimo, nurašymo ir produkcijos (derliaus) registravimo apskaitos įrašai ir jų registravimas apskaitos informacinėje sistemoje.
Atlikti reikiamus kraujo ir jo komponentų apskaitos koregavimus ligoninės apskaitoje ir finansinėse ataskaitose.
Kadangi rekomendacijos įgyvendinimas iš esmės priklauso nuo Sveikatos apsaugos ministerijos veiksmų, todėl šios rekomendacijos priežiūrą tęsiame su šiai ministerijai teiktos rekomendacijos „nustatyti kraujo ir jo komponentų apskaitos tvarką (įskaitant donorų kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymą) ir užtikrinti, kad ji būtų vienodai taikoma ministerijos konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupėje“ įgyvendinimo priežiūra.
Siekiant, kad komisijos dokumentai ateityje būtų valdomi, saugomi patikimoje ir saugioje aplinkoje pagal teisės aktų reikalavimus, Vyriausybei, kaip savininko teises ir pareigas įgyvendinančiai institucijai, rekomenduojame ištirti aplinkybes dėl įstaigos prarastų apskaitos ir (ar) kitų veiklos dokumentų, įvertinti atsakingų asmenų veiksmus ir atsakomybę dėl susidariusios situacijos ir užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių, kurios ateityje padėtų išvengti neatkuriamai prarastų dokumentų pasekmių.
Ministrės Pirmininkės 2021-02-18 pavedimu Nr. S-457 Teisingumo ministerijai buvo pavesta ištirti ir įvertinti komisijos pirmininko ar kitų atsakingų narių veiksmus ar neveikimą, susijusius su Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme, Buhalterinės apskaitos įstatyme, Dokumentų ir archyvų įstatyme, kituose teisės aktuose nustatytų atitinkamų dokumentų valdymo, saugojimo ir atkūrimo reikalavimų nesilaikymu, veiklos tęstinumo užtikrinimu ir dėl to atsiradusiomis pasekmėmis ir (ar) žala bei kitomis reikšmingomis aplinkybėmis.Teisingumo ministrė 2021-02-24 įsakymu Nr. 1R-48 sudarė darbo grupę nurodytoms aplinkybėms ištirti. Darbo grupė atlikusi tyrimą, konstatavo, kad komisijos veikloje nustatyta kibernetinio saugumo reikalavimų užtikrinimo trūkumų. Komisijos pirmininkas kibernetinio incidento pasekmėms valdyti ir įstaigos veiklai užtikrinti 2021-03-19 patvirtino priemonių planą.Vyriausybės kanceliarija atkreipė viešojo sektoriaus institucijų ir įstaigų dėmesį į kibernetinio saugumo reikalavimų užtikrinimo svarbą ir būtinybę numatyti institucijos ar įstaigos veiklos specifiką atitinkančias kibernetinių incidentų prevencijos ir padarinių valdymo priemones. Komisija atkūrė visus su buhalterine apskaita susijusius pirminius dokumentus (sąskaitos faktūros) ir pirminių dokumentų (personalo apskaitos įsakymų) duomenis, kurių pagrindu sudarė Komisijos metinį (2020 m.) finansinių ataskaitų rinkinį.
Užtikrinti, kad fondo administravimo įstaigos statinius ir pastatus apskaitoje registruotų ir finansinėse ataskaitose atvaizduotų pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų reikalavimus.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos teigimu, rekomendacijai įgyvendinti priemonių nebuvo imtasi, kadangi tam reikėtų atlikti informacinės sistemos keitimus. Tai daryti netikslinga, nes, remiantis Vyriausybės 2019-12-11 nutarimu Nr. 1252 „Dėl bendrų viešojo sektoriaus finansų valdymo informacinių sistemų ir jų naudojimo“ (suvestinė redakcija nuo 2020-07-01), Fondo valdyboje ir jai pavaldžiuose teritoriniuose skyriuose nuo 2022-01-03 bus diegiama bendra viešojo sektoriaus finansų valdymo informacinė sistema (nuo 2021-06-30 vyksta pasirengimo veiksmai), o nuo 2023-05-02 fondo veiklos buhalterinė apskaita bus tvarkoma centralizuotai (apskaitos funkcijas vykdys Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras). Audito metu nustatėme, kad 2020 m. ilgalaikio materialiojo turto – pastatų ir statinių, apskaitoje grupuojamo ne pagal 12-ojo VSAFAS 73 p. nuostatas, buvo likę tik VSDF valdybos Mažeikių skyriuje. Šis turtas, esantis Vasario 16-osios g. 14, Mažeikiuose, 2020-12-31 perduotas VĮ Turto bankui. Atsižvelgę į nurodytas aplinkybes, rekomendaciją laikome neaktualia ir jos priežiūrą baigiame.
Parengti valdomų registrų ir IS duomenų saugos nuostatus, paskirti saugos įgaliotinį.
2017.10.04 įsak. Nr. V-207 patvirtinti IS duomenų saugos nuostatai. 2017.10.05 įsak. Nr.V-208 paskirtas IS saugos įgaliotinis.
Siekiant užtikrinti kryptingą ir koordinuotą DI sprendimų plėtrą viešajame sektoriuje:inicijuoti pokyčius, kurie leistų įtvirtinti nacionalinį strateginį požiūrį į DI taikymą viešajame sektoriuje;užtikrinti informacijos apie DI integraciją viešajame sektoriuje prieinamumą ir keitimąsi gerąja praktika.
Atlikti kompleksinę įstatymus įgyvendinančių teisės aktų peržiūrą, ir užtikrinti, kad jie nekonkuruotų su įstatyminiu reglamentavimu.
Atlikta Sveikatos draudimo įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų peržiūra. Sveikatos draudimo įstatyme nuo 2018-01-01 įtvirtintas medicinos priemonių (prietaisų), būtinų pacientų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuomos išlaidų kompensavimas privalomojo sveikatos biudžeto lėšomis. Patikslinti sveikatos apsaugos ministro įsakymai (2019-10-31 Nr. V-1246, Nr. V-1247 ir Nr. V-1248), kuriuose reglamentuota, kad už plaučių transplantacijos bei širdies ir plaučių komplekso transplantacijos paslaugas apmokama ne faktinėmis kainomis, o vadovaujantis sveikatos apsaugos ministro 2015-12-30 įsakymu Nr. V-1566 „Dėl Sprendimų dėl labai retų žmogaus sveikatos būklių gydymo išlaidų kompensavimo priėmimo tvarkos aprašo ir šių išlaidų kompensavimo komisijos darbo reglamento patvirtinimo“. Taip pat 2021-02-22 įsakymu Nr. V-350 „Dėl kai kurių Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymų pripažinimo netekusiais galios“, kuriuo pripažinti netekusiais galios 50 sveikatos apsaugos ministro įsakymų.
Siekiant užtikrinti veiksmingą ir savalaikį projekto įgyvendinimą, paramos gavėjai turi susitarti dėl veikimo taisyklių, apibrėžiančių įgyvendinančiųjų institucijų atsakomybę už tam tikrų rūšių viešuosius pirkimus, kad ateityje būtų išvengta nesutarimų.
2021 m. kovo 12 d. vykusiame Baltijos Ministrų Tarybos susitikime ministrai pirmininkai išreiškė nuomonę, kuri numato, jog reikia toliau veikti pagal projekto pirkimų schemos susitarimą, priimtą 2016 m. rugsėjo 30 d. Minėtame susitarime yra apibrėžtos projekto įgyvendinime dalyvaujančių institucijų atsakomybės ir funkcijos projektui skirtų viešųjų pirkimų įgyvendinime.Taip pat, atkreiptinas dėmesys, kad per projektui skirtą tarpinstitucinę pirkimų darbo grupę (angl. Procurement Reference Group) buvo baigtas derinti bendradarbiavimo susitarimas dėl bendrųjų projekto "Rail Baltica" pirkimams skirtų standartų ir gairių bei jų taikymo (angl. Agreement on Common Procurement Standards and Guidelines), kuris buvo pasirašytas 2020 m. birželio 10 d.Minėtas bendradarbiavimo susitarimas nustato ne tik bendrus viešiesiems pirkimams taikomus procedūrinius standartus, bet ir apibrėžia bendras pirkimus vykdančių institucijų atsakomybes (angl. Contracting Authority Code of Conduct).
Akcininkai turi rasti būdų, kaip Stebėtojų taryba galėtų veiksmingiau dirbti, o paramos gavėjai turi susitarti dėl sprendimų priėmimo matricos, kad sprendimai būtų priimami veiksmingiau, siekiant išvengti vėlavimo įgyvendinant projektą.
Įmonės "RB Rail AS" visuotiniame akcininkų susirinkime, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., priimti įmonės "RB Rail AS" įstatų pakeitimai, kuriais patikslintos įmonės stebėtojų tarybos kompetencijos siekiant efektyvesnio sprendimų priėmimo ir trumpesnės sprendimų priėmimo grandinės (pvz., pirkimo procese reikalingų priimti sprendimų skaičius sumažintas nuo 3 iki 2, atskirų sprendimų atžvilgiu pašalintas reikalavimas gauti išankstinį įmonės stebėtojų tarybos pritarimą (pvz., dėl maksimalaus įmonės darbuotojų skaičiaus). Nauja patvirtintų įmonės "RB Rail AS" įstatų redakcija gali būti pasiekiama adresu - https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/04/RB-Rail_Statutes.2020-02-19.pdf Įmonės "RB Rail AS" stebėtojų tarybos posėdyje Nr. 122, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., buvo pristatytas poreikis taikyti standartizuotas teikimų stebėtojų tarybai formas, kad stebėtojų taryba sprendimus galėtų priimti operatyviau, nebūtų poreikio dėl teikiamo klausimo prašyti pateikti papildomą informaciją. Sutarta standartizuotų teikimo formų taikymą organizuoti darbo tvarka, formalius pakeitimus įmonės stebėtojų tarybos veiklą reglamentuojančiuose dokumentuose atlikti tik tam nepasiteisinus.
Papildyti finansų ministro įsakymu patvirtintas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų pateikimo, naudojimo ir sprendimų derinimo taisykles – nustatyti reikalavimą ir atsakomybę įtraukti į Valstybės turto informacinę paieškos sistemą (VTIPS) visas patirtas valstybės nekilnojamojo turto sąnaudas.
2021 m. užbaigtas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas, kurio metu buvo įdiegtos integracinės sąsajos su Nekilnojamojo turto (NT) registru ir VĮ „Turto bankas“ vidinėmis turto valdymo bei finansų valdymo sistemomis, patobulintas sąnaudų pateikimo į VTIPS modulis, sukurta integracinė sąsaja, leidžianti kitoms valstybės institucijoms sąnaudas pateikti automatizuotu būdu. Atsižvelgiant į VTIPS atliktas modifikacijas, parengtos ir finansų ministro 2023-12-01 įsakymu Nr. 1K-392 patvirtintos naujos redakcijos Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų pateikimo, naudojimo ir sprendimų derinimo taisyklės. Taisyklių II skirsnyje nurodyta duomenų apie valstybės NT ir NT, įskaitant ir sąnaudas, pateikimo į VTIPS ir jų tvarkymo tvarka.
Siekiant, kad asmens sveikatos priežiūros įstaigos veiktų vienodoje konkurencinėje aplinkoje, ir siekiant mažinti administracinę naštą, centralizuoti sutarčių su gydymo įstaigomis sudarymo procesą.
Gydymo įstaigos nuo 2021-01-01 dėl visų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir apmokėjimo PSDF biudžeto lėšomis (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugas) sutartį sudaro su ta teritorine ligonių kasa, kurios veiklos zonoje yra įstaigos buveinė (sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymas Nr. V-1563 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2019-12-18 įsakymo Nr. V-1051 „Dėl Teritorinių ligonių kasų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų sutarčių sudarymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“). Dvi suplanuotos priemonės yra įgyvendintos, bet nepakankamos. Siekiant užtikrinti šių įstaigų veikimą vienodoje konkurencinėje aplinkoje, nes jos sutartį sudaro ne su vienu juridiniu asmeniu (Valstybine liginių kasa), o vienu iš penkių (teritorine ligonių kasa) juridinių asmenų, kurių veiklos zonoje teikia paslaugas, ir išlieka aplinkybė / sąlygos skirtingiems sutartiniams įsipareigojimams, sprendimus dėl likusių neišspręstų klausimų vertinsime atlikdami rekomendacijos „Siekiant užtikrinti, kad fondo biudžeto lėšos, skirtos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidoms apmokėti, būtų planuojamos pagal vienodus principus ir skaidriai paskirstomos gydymo įstaigoms, tobulinti teisinį reglamentavimą (neskirstomų lėšų dydžio, lovos funkcionalumo rodiklio taikymo, lėšų nurodymo sutartyse ir pan., įskaitant lėšų skyrimą vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms išrašyti bei derybų procesą)“ priežiūrą.
Siekiant užtikrinti projektų, priemonių ir reikmių, finansuojamų iš anksto nustatyta teisės aktuose patvirtinta mokesčių ir kitų pajamų dalimi, atrankos objektyvumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir pasiektų rezultatų įvertinimą bei jų viešumą, Bendrųjų miškų ūkio reikmių programos lėšomis finansuojamų reikmių atranką reglamentuojančiuose dokumentuose numatyti privalomą finansuojamų reikmių pamatuojamų rezultatų pateikimą paraiškoje, neteisėtai panaudotų lėšų išieškojimo tvarką, reikalavimus dėl vykdomų reikmių patikros ir atsiskaitymo už reikmių vykdymo rezultatus tvarką; numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias Bendrųjų miškų ūkio reikmių programos lėšomis finansuojamų priemonių vykdymą laikantis sudarytų sutarčių sąlygų.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2021-04-23 įsakymu Nr. D1-245 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012-12-12 įsakymo Nr. D1-1082 „Dėl Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo“ pakeitimo“ papildytas Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų planavimo, skyrimo ir naudojimo tvarkos aprašas: vykdytojams nustatyta prievolė grąžinti neteisėtai panaudotas lėšas; ministerijai numatyta teisė bet kuriame reikmės įgyvendinimo etape atlikti reikmės įgyvendinimo patikras, paraiškos forma papildyta reikalavimu nurodyti pamatuojamų rezultatų reikšmes.
Siekiant nustatyti teisingus turto ir finansavimo sumų, įsipareigojimų, grynojo turto likučius, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai rekomenduojame ištirti aplinkybes Jurdaičių socialinės globos namuose dėl apskaitos organizavimo ir tvarkymo. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo tvarkoma nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-09-23 atliko Jurdaičių socialinės globos namų finansinį vidaus auditą (tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti bei įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą) ir atsižvelgdamas į audito rezultatus, įstaigai pateikė rekomendacijas.
Siekiant, kad ilgalaikio turto priskyrimas grupėms ir ekonomiškai pagrįstų nusidėvėjimo normų nustatymas būtų suderintas tarp įstaigų bei užtikrintas kokybiškas ilgalaikio turto naudingo tarnavimo laiko suderinimas su ministerija, rekomenduojame Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai parengti pavyzdinį ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašą.
Siekiant vienodo ilgalaikio turto grupavimo visose ministerijai pavaldžiose socialinės globos įstaigose, 2021-07-20 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-530 „Dėl socialinės globos įstaigų pavyzdinių ilgalaikio turto nusidėvėjimo normatyvų darbo grupės“ sudaryta darbo grupė atliko ministerijai pavaldžių socialinės globos įstaigų naudojamo ilgalaikio turto analizę ir pateikė parengtas išvadas apie įstaigose vykdomą turto grupavimą naudingam turto tarnavimo laikui nustatyti. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-10-06 įsakymu Nr. A1-704 patvirtintas Pavyzdinis ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašas. Ministerijos 2021-10-08 raštu Nr. (5.1.2Mr-47)SD-4714 „Dėl pavyzdinio ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašo“ patvirtintas sąrašas pateiktas socialinės globos įstaigoms jį taikyti darbe: vadovautis sąraše nurodytomis turto grupėmis ir rūšimis, o tvirtinant ilgalaikio turto naudingo tarnavimo laiką – sąraše rekomenduojamais turto nusidėvėjimo(amortizacijos) normatyvais (metais).
Parengti IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
Vadovo 2017.10.04 įsak.Nr. V-207 patvirtintas IS veiklos tęstinumo planas.
Atlikti išankstinių mokėjimų likučių pagal sutartis su Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybe ir Norvegijos gynybos ministerija analizę, įvertinus, ar yra požymių, kad išankstinių mokėjimų likučių balansinė vertė gali būti sumažėjusi, užtikrinti teisingą šių sumų likučių koregavimą ir jų nuvertėjimo sąnaudų registravimą buhalterinėje apskaitoje.
Gynybos resursų agentūra prie Krašto apsaugos ministerijos
Gynybos resursų agentūra atliko išankstinių mokėjimų likučių pagal sutartis su Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybe ir Norvegijos gynybos ministerija analizę. Nustatė, kad išankstiniai mokėjimai neturi nuvertėjimo požymių ir informaciją apie išankstinių mokėjimų likučius pateikė buhalterinę apskaitą tvarkančiai tarnybai. Atsižvelgiant į išankstinių mokėjimų likučių derinimo su užsienio tiekėjais specifiką, agentūra inicijavo krašto apsaugos ministro 2015-10-29 įsakymu Nr. V-1097 patvirtintų Krašto apsaugos sistemos institucijų inventorizacijos taisyklių pakeitimą (2022-09-01 Nr. V-696). Taisyklėse nustatyta, kad išankstinių mokėjimų likučiai su užsienio tiekėjais inventorizuojami sutikrinant juos su pagrindžiančiais apskaitos dokumentais (pvz., sutartimis, mokėjimų dokumentais ir kt.), o faktas apie tokį inventorizavimo būdą nurodomas inventorizacijos apraše.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Jotainių socialinės globos namų apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-09-23 atliko Jotainių socialinės globos namų finansinį vidaus auditą (tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti bei įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą) ir atsižvelgdamas į audito rezultatus, įstaigai pateikė rekomendacijas.
Parengti metodines rekomendacijas ir / ar pakeisti teisės aktus, kad į valstybės skolą būtų įtraukti visi įsipareigojimai, kurie ne tik savo forma, bet ir turiniu priskirtini skoliniams įsipareigojimams.
Savivaldybės, vertindamos, ar įsipareigojimus, kurie atsiranda iš sandorių, reikėtų priskirti skoliniams, vadovaujasi Savivaldybių skolinimosi taisyklėse (Vyriausybės 2004-03-26 nutarimas Nr. 345) nurodytu tokių įsipareigojimų sąrašu. Įvertinusios savo sandorius, savivaldybės duomenis pateikia Finansų ministerijai pagal finansų ministro 2020-01-22 įsakymu Nr. 1K-8 patvirtintą formą (priedą Nr. 10), ši – Lietuvos statistikos departamentui, kuris juos naudoja apskaičiuodamas valdžios sektoriaus skolą. Savivaldybių skolinimosi taisyklės buvo pakeistos 2021-09-29 nutarimu Nr. 784, jose praplėsta sandorių, iš kurių kyla skoliniai įsipareigojimai, apimtis. Naujas teisinis reglamentavimas sudaro sąlygas savivaldybėms pateikti tikslesnius duomenis apie turimus skolinius įsipareigojimus.
Kultūros ministro valdymo srities septynios įmonės ir viešosios įstaigos (VĮ „Lietuvos paminklai“, VĮ „Vilniaus pilių direkcija“ (rekomendacijų įgyvendinimo ataskaitos datai yra likviduojama), UAB „Lietuvos kinas“, VšĮ „Vilniaus keistuolių teatras“, VšĮ „Kauno įvairių tautų kultūros centras“, VšĮ „Tautinių bendrijų namai“, VšĮ „Lietuvos tautinių mažumų folkloro ir etnografijos centras“) parengė finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus. Trys viešosios įstaigos, kuriose viena iš dalininkų yra Kultūros ministerija, rengti tokius dokumentus atsisakė, motyvuodamos tuo, kad finansinės rizikos valdymas jiems neaktualus dėl vos kasdieniams poreikiams tenkinti pakankančių disponuojamų piniginių lėšų.
Identifikuoti šalies mastu vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų poreikį, atsižvelgiant į tai inicijuoti trūkstamų testų kūrimą arba įsigijimą ir jų pritaikymą naudoti Lietuvoje.
Vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų (metodikų) poreikis nustatytas (validuotų ar atnaujintų vaiko raidos vertinimo testų (diagnostikos metodikų), naudojamų nacionaliniu mastu, Lietuvoje nebuvo). Vadovaujantis profesinėmis žiniomis, tarptautiniais moksliniais straipsniais ir tarptautinėmis praktinėmis rekomendacijomis, parinkti tarptautinėje praktikoje naudojamus testus (diagnostikos metodikos). Inicijavus testų (metodikų) pritaikymą testai (metodikos) baigti rengti 2023-08-31.
Siekiant sukurti valstybinį socialinį draudimą ir socialinę paramą (iš valstybės biudžeto) jungiančią socialinės apsaugos sistemą, atlikti teisinio reguliavimo stebėseną, vertinant Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo aktualumą ir jo reikalingumą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, inicijuoti reikiamus teisinio reglamentavimo pokyčius, kad būtų apibrėžta socialinės apsaugos sistema, socialiniam draudimui ir (ar) atskiroms jo rūšims būdingi principai.
Pakeitus reglamentavimą, atskirtos socialinio draudimo išmokos pagal finansavimo šaltinius, numatant socialinės paramos požymius turinčias išmokas finansuoti valstybės biudžeto lėšomis. Nuo 2022-01-01 įsigaliojus Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 19, 19-1, 21, 23, 32, 33, 34, 34-1, 35 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 18-1 straipsniu įstatymo (2021-12-14 Nr. XIV-750) pakeitimais nustatyta, kurios socialinio draudimo išmokos yra priskiriamos susijusioms su asmens draudžiamosiomis pajamomis ir yra finansuojamos VSDF biudžeto lėšomis, o kurios išmokos yra su asmens draudžiamosiomis pajamomis nesusijusios ir finansuojamos valstybės biudžeto lėšomis. Nuo 2023-07-02 įsigaliojo Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo (2023-05-23 Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1966), nuostatos, kuriomis nustatytos bendros valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinyje pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus. Atitinkamai pakeisti ir atskiras socialinio draudimo išmokas reglamentuojantys įstatymai (Socialinio draudimo pensijų, Ligos ir motinystės socialinio draudimo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo bei Nedarbo socialinio draudimo įstatymai). Priimti įstatymai taikomi rengiant ir tvirtinant 2024 m. ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetų projektus, taip pat vykdant 2024 m. ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetus bei atsiskaitant už jų vykdymą. Vadovaujantis 2023 m. įsigaliojusiomis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo nuostatomis, visų minėtų fondų 2024 m. biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273).
Siekiant užtikrinti projektų, priemonių ir reikmių, finansuojamų iš anksto nustatyta teisės aktuose patvirtinta mokesčių ir kitų pajamų dalimi, atrankos objektyvumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir pasiektų rezultatų įvertinimą bei jų viešumą: nustatyti pirmumo vertinimo kriterijų taikymo tvarką, skiriant dotacijas savivaldybėms iš Atliekų tvarkymo programos, kai bendras iš prašomas finansavimo dydis viršija savivaldybių dotacijoms numatytą skirti lėšų sumą.
2021 m. priimtais Atliekų tvarkymo ir Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymais (Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 1, 2, 3, 3-1, 3-2, 4, 7, 11-1, 12-1, 18-2, 22, 30, 32, 33, 34, 34-1, 34-2, 34-3, 34-4, 34-7, 34-8, 34-15, 34-18, 34-23, 34-25, 34-26, 34-28, 34-31 straipsnių, šeštojo skirsnio, 5 priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 32-1 straipsniu ir antruoju-2 skirsniu įstatymas, 2021-06-17 Nr. XIV-407, ir Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo Nr. IX-517 2, 4, 4-2, 7, 10, 11-2 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo įstatymas, 2021-06-17 Nr. XIV-408) išplėsta Atliekų tvarkymo programos finansavimo sritis, padidintos atliekų prevencijos, žiedinės ekonomikos skatinimo, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės atliekų tvarkymo srityje priemonių finansavimo galimybės, patikslintos programą administruojančių institucijų funkcijos.Aplinkos ministro 2021-08-27 įsakymu Nr. D1-482 patvirtinta Atliekų prevencijos ir tvarkymo programos lėšų naudojimo tvarkos aprašo nauja redakcija. Aprašo V skyriuje nustatyta pirmumo vertinimo kriterijų taikymo tvarka, skiriant dotacijas savivaldybėms iš Atliekų tvarkymo programos: aprašo 18 punkte nustatyta, kad projektas, kuriam prašoma teikti dotaciją, turi atitikti bendruosius projektų atrankos kriterijus ir, jei taikoma, prioritetinius bei specialiuosius projektų atrankos kriterijus, kuriuos rengia Aplinkos ministerija ir tvirtina stebėsenos komitetas. Aprašo 19.2 papunktyje nustatyta, kad prioritetiniai projektų atrankos kriterijai nustatomi, kai projektų atranka vykdoma konkurso būdu; šių kriterijų tikslas – objektyviai palyginti projektų kokybę, naudą ir išrinkti geriausius.
Siekiant užtikrinti laiku įgyvendinamą kalbinių išteklių, reikalingų DI sprendimams plėtoti, kūrimą ir jų prieinamumą viešajam sektoriui, sumažinti vėlavimus ir užtikrinti numatytų rodiklių pasiekiamumą.
Atlikti IS rizikos vertinimą ir, jei reikia, rizikų valdymo priemonių planą.
IS rizikų, kurios vertinamos pasitarimų metu, nenustatyta, todėl valdymo priemonių planas.
Siekiant užtikrinti projektų atrankos ir jų vykdymo skaidrumą, patikslinti ministro įsakymais patvirtintas finansavimo tvarkas ir Projektų administravimo taisykles: nustatyti projektų tikslinimo reikalavimus, užtikrinančius, kad nebūtų keičiamas jau patvirtintų projektų turinys ir pagrindinių veiklų esminės nuostatos; nustatyti aiškų įgyvendintų projektų tikrinimo funkcijų atskyrimą ir būtinas atlikti kontrolės priemones; nustatyti aiškiai suprantamą pasiektų rezultatų įvertinimą ir viešinimą; užtikrinti, kad patikslintomis Projektų administravimo taisyklėmis vadovautųsi ministerijai pavaldžios įstaigos rengdamos savo finansavimo aprašus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriose nustatyti projektams taikomi bendrieji paraiškų teikimo ir pildymo reikalavimai, taip pat reikalavimai pareiškėjams, paraiškų atrankos ir vertinimo, valstybės biudžeto lėšų skyrimo, projektų vykdymo ir stebėsenos, neįgyvendintų veiklų plano tikslinimo tvarka, numatytas funkcijų atskyrimas. 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose reglamentuoti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo reikalavimai. Konkursą administruojančia įstaiga gali būti konkurso nuostatuose numatytas Socialinių paslaugų priežiūros departamentas arba Europos socialinio fondo agentūra.
Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti priemones automatinių pritarimų atvejų mažinimui ir sklandaus teritorijų planavimo proceso užtikrinimui.
Įgyvendinus suplanuotas priemones, sudarytos prielaidos laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, užtikrinti sklandų teritorijų planavimo procesą: priimti Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. pakeitimai, atsižvelgiant į juos patikslinta Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinė sistema (TPDRIS), atlikta visų automatiškai suformuotų pranešimų stebėsena.
4. Siekiant užtikrinti tinkamą reagavimą į gaisrus, siūlome:4.1. modernizuoti Bendrojo pagalbos centro informacinę sistemą taip, kad būtų sudarytos galimybės priešgaisrinėms gelbėjimo pajėgoms operatyviai perduoti informaciją apie pagalbos poreikį;4.2. užtikrinti, kad ugniagesių komandų budinčios pamainos būtų suformuotos pagal Priešgaisrinės saugos standarto reikalavimus.
Įtraukti į duomenų atvėrimo politikos formavimą ir įgyvendinimą viešojo sektoriaus ir nevyriausybinių suinteresuotų šalių ekspertus.
Įgyvendinant rekomendaciją numatyta įvykdyti 2 priemones: Įgyvendinant 4.1 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. nutarimu Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“, 22 punktas buvo papildytas nuostata, kad „Taryba <...> atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą <...>“. Taip pat susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d. įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo (toliau – Įsakymas)“ buvo patikslintas Tarybos darbo reglamento 4.7 papunktis, kuriuo nustatoma, kad Taryba „atlieka viešojo sektoriaus subjektų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; informacija apie institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus ir Tarybos veiklą skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje“. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 4.2 priemonę, susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d. įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo (toliau – Įsakymas)“, tarybos sudėtis buvo atnaujinta. Į Tarybos sudėtį buvo įtraukti valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų atstovai. Priemonė įgyvendinta.
Koreguoti buhalterinėje apskaitoje neteisingai registruotų pajamų, sąnaudų, turto, ūkines operacijas.
Atlikti koreguojantys įrašai siekiant ištaisyti 2018 m. 01-08 mėn. neteisingai registruotas pajamų ir sąnaudų ūkines operacijas, o nuo 2018-09-01 ūkinės operacijos registruojamos teisingai.
Siekiant sudaryti sąlygas viešojo sektoriaus subjektams tinkamai taikyti DI technologijas, parengti DI metodines rekomendacijas.
Siekiant mažinti pridėtinės vertės nekuriančio ir dubliuojamo darbo mastą, administracinę naštą viešojo sektoriaus subjektams, turėti aiškią ir sprendimams priimti naudingą informaciją, tobulinti planavimo ir atsiskaitymo už Vyriausybės tikslų ir prioritetų pasiekimą, panaudojant valstybės biudžeto lėšas, sistemą.
Rekomendacija įgyvendinta. Nauja strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistema sudaro formalias prielaidas rezultatyviai įgyvendinti valstybės pažangą. 2023-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas, kuris pakeitė Vyriausybės Seimui teikiamų ir Seimo tvirtinamų metinių ataskaitų rinkinių sudėtį, pateikimo terminus ir tvarką – valstybės metinių ataskaitų rinkinio sudėtis papildyta valstybės pažangos ataskaita. Naujos įstatymo nuostatos leis veiklos rezultatus susieti su finansiniais duomenimis, kurie bus parengti ir pateikti Seimui per pavasario sesiją. Atsiskaitymas už pasiektą pažangą atliekamas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo nustatyta tvarka. Valstybės pažangos ataskaita buvo parengta už 2023 m., tačiau Valstybės kontrolei vertinti įstatymo nustatytu laiku nebuvo pateikta. 2024 m. atlikto audito „Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai“ ir vertinimo „Pastebėjimai dėl 2023 m. valstybės pažangos ataskaitos“ rezultatai parodė, kad dar trūksta veiksmų įvertinti suplanuotiems valstybės pažangos tikslams ir juos suderinti su finansinėmis galimybėmis, valstybės pažangos ataskaita kol kas sistemiškai nerodo šalies pažangos, stinga informacijos apie valstybės biudžeto asignavimų panaudojimą. Tolimesnius pokyčius dėl valstybės pažangos ataskaitos kokybės vertinsime atlikdami valstybės metinių ataskaitų rinkinio finansinį auditą ir teiktos rekomendacijos „Nacionaliniame pažangos plane siekiant sąsajų tarp nustatomos siekiamos pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse ir valstybės finansinių galimybių, nustatyti Nacionalinio pažangos plano rengimo (plano apimties, rodiklių nustatymo ir pasirinkimo) principus“ įgyvendinimo stebėseną.
Patikslinti ilgalaikio turto grupes, ilgalaikio turto sukauptą nusidėvėjimą ir amortizaciją bei nenudėvėto ir neamortizuoto ilgalaikio turto nusidėvėjimo ir amortizacijos normatyvus.
peržiūrėtos patikslintos IT grupės, nusidėvėjimas.
Apsvarstyti ir įvertinti kokių konkrečiai tikslų ir rezultatų siekiama, įgyvendinant valstybės biudžeto lėšomis vykdomą priemonę „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“. Nusprendus toliau vykdyti šią priemonę, parinkti tinkamą jos vertinimo kriterijų, nustatyti, kurias konkrečias funkcijas / veiklas tikslinga pavesti vykdyti Žemės ūkio rūmams.
Žemės ūkio ministerija, nusprendusi tęsti priemonę „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“, patvirtino šią priemonę vykdančio Žemės ūkio rūmų (ŽŪR) finansavimo tvarkos aprašą (žemės ūkio ministro 2019-02-22 įsakymu Nr. 3D-96). Apraše buvo nustatytos konkrečios iš valstybės biudžeto lėšų finansuojamos veiklos ir jų vertinimo rodikliai. Kadangi nuo 2022 m. pagal aukščiau minėtą aprašą nebenumatoma finansuoti ŽŪR veiklų ir finansavimo sutartis nebebus sudaroma, įstatymo keitimo būtinybė nebeaktuali.
Įvertinti ministerijos funkcijų (savivaldybėms perduotoms valstybinėms žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimas ir Pašarų ūkio subjektų registro administravimas) vykdymo apimtis ir, nusprendus jas perduoti VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrui, atitinkamai tikslinti teisės aktus, kad galimybė gauti valstybės biudžeto lėšų funkcijoms atlikti būtų numatyta atitinkamame įstatyme.
Įstatymu (2020-06-29 priimtas Pašarų įstatymo Nr. VIII-1610 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3209 (TAR, 2020-07-09, Nr. 2020-15403)) pakeistas registro pavadinimas, numatyta - pašarų ūkio subjektų registro valdytoja – Žemės ūkio ministerija. Vyriausybės nutarimu (2020-10-21 Nr. 1178 „Dėl Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro reorganizavimo ir Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registro nuostatų patvirtinimo“ (TAR, 2020-10-27, Nr. 2020-22262)) patvirtintuose nuostatuose nurodyta valdytoja ir registre tvarkomų asmens duomenų valdytoja - Žemės ūkio ministerija; registro tvarkytojai ir registre tvarkomų asmens duomenų tvarkytojai - valstybės įmonė Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba. Numatyta, kad registras finansuojamas iš Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto asignavimų. Vadovaujantis žemės ūkio ministro 2006-06-12 įsakymo Nr. 3D-240 „Dėl Valstybėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodikų patvirtinimo“ 21 p. nuostatomis, ministerija iš VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro gautos informacijos pagrindu apskaičiuoja lėšų poreikį darbo užmokesčiui, socialinio draudimo įmokoms bei kitoms išlaidoms ir pateikia skaičiavimus Finansų ministerijai.
Siekiant, kad visų valstybėje įsteigtų fondų ataskaitų rinkiniai būtų aiškūs, palyginami, o Finansų ministerija galėtų įgyvendinti savo kaip finansinės atskaitomybės politikos formuotojos vaidmenį, patikslinti teisės aktus taip, kad juose pareiga parengti finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų formas ir jų turinį būtų pavesta Finansų ministerijai, nepriklausomai nuo to, kad fondas priklauso kitai, nei Finansų ministerijos, valdymo sričiai.
Priimtame naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme (2020-10-01 Nr. XIII-3308, pakeitimas 2021-12-23 Nr. XIV-840) nustatyta viešojo sektoriaus subjekto (ir išteklių fondo) finansinių ataskaitų rinkinio ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio sudėtis. Taip pat nustatytos išimtys, kada fondai gali rengti šias ataskaitas nesilaikydami sudėčiai keliamų reikalavimų. Tokiais atvejais fondo ataskaitų rinkinį sudaro ataskaitos, kuriose pateikiamos fondo veiklos ataskaitos, finansinės būklės, veiklos rezultatų, pinigų srautų, grynojo turto pokyčių, pajamų ir išlaidų sąmatos vykdymo informacija ir kurių sudėtį kiekvienam fondui ir jose teikiamai informacijai keliamus reikalavimus nustato finansų ministras.
Patikslinti fondo apskaitos vadovą, FS apskaitos tvarkoje nustatant, kad panaudotos FS turi būti registruojamos pagal faktinę jų panaudojimo paskirtį.
Siekiant užtikrinti kryptingą DI skaičiavimo pajėgumų didinimą, tobulinti esamų DI skaičiavimo pajėgumų stebėseną taip, kad ji būtų paremta rodikliais ir leistų vertinti būsimus viešojo sektoriaus skaičiavimo poreikius.
Siekiant sudaryti sąlygas atpažinti ir ugdyti išskirtinius mokinių gabumus, nustatyti specialiųjų ugdymosi poreikių, kylančių dėl išskirtinių gabumų, atpažinimo, vertinimo mokykloje ir pedagoginėje psichologinėje tarnyboje bei ugdymo pritaikymo priemones.
Atsižvelgiant į Pensijų kaupimo įstatymo nuostatą, kad fondo valdyba įmokas papildomai pensijai kaupti pensijų kaupimo bendrovėms perveda remdamasi informacija apie draudėjų apskaičiuotas, tačiau dar negautas, sumas, rekomenduojame teisės aktuose numatyti tokių pervedimų šaltinį ir nustatyti šių įmokų įskaitymo eiliškumą socialinio draudimo įmokų atžvilgiu.
Pensijų fondo dalyvio lėšomis mokamų kaupiamųjų pensijų sumokėtos sumos įskaitomos pirmiausia socialinio draudimo įmokų atžvilgiu laikantis Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių reikalavimų. Vadovaujantis Valstybinio socialinio draudimo įstatymo nuostatomis, nuo 2022 m. nurašytoms kaupiamųjų pensijų įmokų sumoms kompensuoti skiriami asignavimai iš valstybės biudžeto.
Apsvarstyti biudžetinių įstaigų ir (ar) jų darbuotojų atsakomybės draudimo, kaip papildomos (socialinės) garantijos, reikalingumą. Jei būtų priimtas teigiamas sprendimas, atitinkamuose įstatymuose inicijuoti tokio draudimo galimybės reglamentavimą. Neigiamo sprendimo atveju imtis priemonių, kad tokių draudimo paslaugų pirkimai ateityje nebūtų vykdomi.
Savanoriško civilinės atsakomybės draudimo teisinis reguliavimas viešajam sektoriui, kaip atskiras teisinis institutas, nebuvo įteisintas. Valstybės tarnybos įstatymo (nauja įstatymo redakcija nuo 2024-01-01) 2 straipsnio 1 dalis įtvirtina imperatyvią nuostatą, kad darbo santykius ir socialines garantijas reglamentuojantys įstatymai ir kiti teisės aktai valstybės tarnautojams taikomi tiek, kiek jų statuso ir socialinių garantijų nereglamentuoja šis įstatymas. Kadangi VTĮ nereglamentuoja aptariamų klausimų, šiuo atveju turi būti taikomos Darbo kodekso nuostatos. Atsižvelgdami į Vidaus reikalų ministerijos pateiktą nuomonę (2023-09-01 raštas Nr. 1D-4431), jog tikslinga laikyti, kad Darbo kodekso 155 straipsnio 1 dalies nuostatos formuluotė nedvipramiškai suponuoja darbdavio teisę apdrausti darbuotojo civilinę atsakomybę ir suteikia teisę spręsti apdrausti darbuotojų civilinę atsakomybę pagal poreikį, ir į tai, kad Biudžeto sandaros ir Valstybės tarnybos įstatymų pokyčių kontekste sudaromos sąlygos viešojo sektoriaus įstaigų vadovams suteikti daugiau galios sprendžiant įstaigos struktūros, personalo apimties ir kitus valdymo klausimus, konkuruojant su privačiu sektoriumi, siekiant įstaigos veiklos rezultatų ir institucijai iškeltų tikslų, rekomendaciją laikome įgyvendinta ir stebėseną baigiame.
Siekiant kuo tikslingiau ir efektyviau naudoti valstybės biudžeto lėšas, rekomenduojama peržiūrėti vaikų dienos ir specializuotų pagalbos centrų finansavimo koncepciją iš esmės, įvertinant ar jų finansavimas projektiniu būdu yra tinkamiausias būdas užtikrinantis visuomenės tikslinių grupių poreikius šiose srityse.
Nuo 2021-01-01 įsigaliojo Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 2, 8, 13, 15, 16, 17, 19(1), 20, 30, 34, 36 str. ir šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 19(2), 25(1), 25(2) str. įstatymas (2020-05-21 Nr. XIII-2945), kuriuo įteisintas socialinės priežiūros akreditavimas (įskaitant vaikų dienos centrų teikiamą socialinę priežiūrą). Nuo 2021 m. pasikeitė vaikų dienos centrų finansavimo modelis. Savivaldybės turi akredituoti jų teritorijoje teikiamas socialinės priežiūros paslaugas, kurios finansuojamos valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšomis. Priėmus įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus, įteisintas socialinės priežiūros akreditavimas ir nuo 2021-01-01 teikiama tik akredituota vaikų dienos socialinė priežiūra, kuri finansuojama tiesiogiai, lėšas paskirstant metų pabaigoje socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu.Teisė teikti specializuotą kompleksinę pagalbą suteikiama ir specializuota kompleksinė pagalba teikiama nuo 2023-07-01, Seimui 2022-03-15 priėmus Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo Nr. XI-1425 pakeitimo įstatymą Nr. XIV-934. Įstatymo pakeitimais įtvirtintas specializuotos kompleksinės pagalbos centrų akreditavimo mechanizmas, t.y specializuotos kompleksinės pagalbos centrai teikia tik akredituotą pagalbą ir ši pagalba akredituojama ir finansuojama iš valstybės biudžeto lėšų socialinės apsaugos ir darbo ministro nustatyta tvarka (socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022-12-29 įsakymas Nr. A1-901).
Spręsti klausimą dėl VĮ „Mūsų amatai“ naudojimosi administracinėmis patalpomis ir komunalinių išlaidų kompensavimo.
Panevėžio pataisos namai įpareigojo VIMA įsiskolinimą už patalpų nuomą ir komunalines išlaidas (už 2016-2019 m. laikotarpį) apmokėti iki 2020-02-28, tačiau skola nesumokėta. VIMA nurodė, kad 2239,33 Eur skolos (pagal 2022-03-16 sąskaitą-faktūrą Nr. 03846) už laikotarpį nuo 2016-01-01 iki 2019-10-31 apmokėti negali dėl Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 28 str. 1 d. 1-3 p. nuostatų (draudimas vykdyti juridinio asmens finansines prievoles, neįvykdytas iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos, taip pat ir išieškoti skolas iš juridinio asmens ir t.t.). 2022-10-13 įsiteisėjusia Vilniaus apygardos teismo nutartimi VIMA buvo nutraukta restruktūrizavimo byla ir iškelta bankroto byla, visi kreditoriniai reikalavimai, išskyrus Juridinių asmenų nemokumo įstatymo nustatytas išimtis, yra tenkinami įstatymo 93 str. ir 94 str. nustatyta tvarka. Vadovaujantis teisingumo ministro 2022-09-07 įsakymu Nr. 1R-303 „Dėl Kalėjimų departamentui prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos pavaldžių biudžetinių įstaigų reorganizavimo“ nuo 2023-01-01 Kalėjimų departamentas ir jam pavaldžios įstaigos buvo reorganizuoti į vieną juridinį asmenį – Lietuvos kalėjimų tarnybą. Tarnyba perėmė visų Kalėjimų departamento ir jam pavaldžių įstaigų, inter alia ir Panevėžio pataisos namų teises, pareigas ir visas Panevėžio pataisos namų reikalavimo teises į VĮ ,,Mūsų amatai" (VIMA) (2022-12-30 Panevėžio pataisos namų reikalų perdavimo ir priėmimo aktu Nr. LV-9029). Preliminarus VIMA bankroto bylos užbaigimas buvo numatytas 2024 m. rugpjūčio mėn. (2024-02-07 Vyriausybės protokolinis sprendimas Nr. 5). Įvertinus kasacinių skundų nagrinėjimo teisme terminus ir turto perdavimo procedūrų (kurioms reikalingas Vyriausybės nutarimo priėmimas) trukmę, įgyvendinimo terminas numatomas iki 2025-04-01.Atsižvelgus į pernelyg ilgai užsitęsusius rekomendacijos įgyvendinimo procesus, vadovaujantis Valstybinio audito rekomendacijų pateikimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo, patvirtinto valstybės kontrolieriaus 2019-12-19 įsakymu Nr. APDE-2, 33 p., rekomendacija laikoma iš dalies įgyvendinta ir jos stebėsena baigta.
Nustatyti miško žemės ir medynų apskaitos tvarką, t. y. aiškiai apsirašyti miško žemės sklypų ir medynų apskaitos procesus.
2023 m. ir ankstesnių auditų metu nustatėme, kad apskaitos informacijos trūkumai sudaro sąlygas neteisingai Aplinkos ministerijos žemės ir medynų apskaitai: nėra nei žemės, nei medynų apskaitos registrų, kuriuose būtų informacija apie šio turto įvedimo į apskaitą datą, įsigijimo savikainą, vertės pokytį per laikotarpį ir likutinę vertę. Be šios informacijos teisinga žemės ir medynų apskaita negalima.Kadangi registrai reikalingi žemės ir medynų vertėms pagal VSAFAS apskaičiuoti, o už jų pateikimą vadovaujantis minėtu nutarimu yra atsakingas aplinkos ministras, jis ir turėtų nustatyti registro sudarymo tvarką. Tvarka turėtų apimti pareigas asmenų, kurių patikėjimo teise valdomą žemę pagal teisės aktus į apskaitą traukia Aplinkos ministerija, taip pat asmenų, kurie pagal teisės aktus turi pareigą apskaičiuoti žemės ir medynų vertes ir kitą informaciją.Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai Aplinkos ministerija nustatys žemės ir medynų registro sudarymo tvarką ir jų vertė finansinėse ataskaitose bus apskaičiuota pagal VSAFAS reikalavimus.
Atsižvelgiant į Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15(2) str. 1 d. 2 p. nustatyto gydymo įstaigų veiklos vertinimo rodiklio (įstaigos sąnaudų darbo užmokesčio dalis) skaičiavimo skirtumus praktikoje, į sveikatos apsaugos ministrui šio įstatymo 15 (2) str. 3 d. nurodytą pareigą nustatyti rodiklio siektinas reikšmes, siekiant užtikrinti skaidrų, vienodais principais grįstą gydymo įstaigų veiklos rezultatų vertinimą, gydymo įstaigų veiklos rezultatų palyginamumą: priimti sprendimus dėl minėto įstatymo 15 (2) str. 3 d. poįstatyminių teisės aktų tobulinimo:•nustatyti aiškią šio rodiklio skaičiavimo metodiką (laikotarpio ir darbo užmokesčio fondo pasirinkimas, personalo, teikiančio sveikatos priežiūros paslaugas, samprata / mastas);•nustatyti aiškias atsakomybes už rodiklio faktinių reikšmių apskaičiavimą ir apskaičiuotų reikšmių dalijimosi su sveikatos priežiūros įstaigomis ir ministerija būdą ir terminus (siekiant išvengti situacijų, kai dalies sveikatos priežiūros įstaigų veiklos vertinimui naudojami valstybinės ligonių kasos apskaičiuoti rodikliai, o dalies – jų pačių);•nustatyti tokias rodiklio siektinas reikšmes, kurios nesukurtų galimybių susidaryti dviprasmiškoms situacijoms (nustatant siektinas reikšmes atsižvelgti į visas susijusias aplinkybes, tokias kaip Privalomojo sveikatos draudimo fondo tarybos rekomendacijos ar kitos).
Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos (LNSS) viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinos reikšmės nustatomos kasmet sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Informacijos teikimas apie siektinų reikšmių įvykdymo rezultatus reglamentuotas sveikatos apsaugos ministro 2019-10-28 įsakymu Nr. V-1218 patvirtintu palyginimo pagal veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinų reikšmių įvykdymą tvarkos aprašu (pakeistas ministro įsakymais: 2021-02-01 Nr. V-197, 2024-02-07 Nr. V-163). 2022 m. siektinos reikšmės patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2022-09-20 įsakymu Nr. V-1467, kuriuo vadovaujantis rodiklio „Įstaigos sąnaudų darbo užmokesčiui dalis“ reikšmė buvo tik stebima, įvykdymas nebuvo vertinamas ir balai už rodiklio siektinos reikšmės įvykdymą nebuvo skiriami, o 2023 m. šio rodiklio reikšmė nenustatyta (sveikatos apsaugos ministro 2023-05-30 įsakymas Nr. V-628), nors Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo nuostatos nebuvo pakeistos. Siekiant tobulinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų veiklos rezultatų vertinimo sistemą, 2023-12-21 priimtas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 15(1), 15(2), 15(3), 36 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2453 (įsigalios nuo 2025-01-01), kuriuo atsisakyta įstatymo 15(2) str. 1, 2 ir 8 d. reglamentuotų LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių ASP paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir šių įstaigų grupių nustatymo ir pavesta juos (rodiklius, jų siektinas reikšmes, įstaigų grupes) nustatyti sveikatos apsaugos ministrui. Priėmus šiuos pakeitimus sudarytos prielaidos užtikrinti sklandesnį, objektyvesnį ir realius poreikius atitinkantį veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir jų siektinų reikšmių nustatymą bei palyginimą.
Siekiant efektyviai, ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą.
2018 m. Vyriausybės kanclerio pavedimu Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras (šiuo metu Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA)) atliko Lietuvoje veikiančių valstybės biudžetinių įstaigų, viešųjų įstaigų ir jų padalinių bei valstybės įmonių 34 laboratorijose (9 ministerijų veiklos srityse) vykdomų valstybinių tyrimų analizę, įvertino tyrimų dubliavimą, nustatė, kurios laboratorijos teikia analogiškas paslaugas arba analogiškas rinkoje teikiamoms paslaugoms, ir pateikė pasiūlymus dėl tolimesnių veiksmų. 2019 m. gegužės mėn. Vyriausybės kanceliarijos ir STRATA atstovai nusprendė pirmiausia išgryninti teismo ekspertizės laboratorijų optimizavimo būdus. 2020 m. vasario mėn. Vyriausybės kanceliarijoje įvykusiame pasitarime, kuriame dalyvavo atsakingų ministerijų ir STRATA atstovai, nutarta tęsti laboratorijų, veikiančių maisto, naftos produktų ir aplinkos srityse, veiklos efektyvumo didinimo analizę, kurios atlikimas užsitęsė dėl COVID-19 pandemijos. Vyriausybės kanceliarijos 2023-03-30 pateiktais duomenimis, įvertinus dabartinę situaciją aplinkos, žemės ūkio ir maisto pramonės, teismo ekspertizės, energetikos, sveikatos srityse, nustatyta, kad valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos laboratorijos ir (arba) jų teikiamos paslaugos jau yra optimizuotos ir (arba) šiuo metu yra optimizuojamos, todėl atskiras (centralizuotas) laboratorijų tinklo optimizavimo planas nebus rengiamas ir teikiamas Vyriausybei.
Dėl nepakankamo duomenų apie skolininkų (debitorių) žalos dydį atsekamumo.
Valstybinė ligonių kasa, siekdama užtikrinti duomenų apie skolininkų žalos dydį atsekamumą, atliko Žalos išieškojimo informacinės sistemos (ŽIIS) perkėlimo / prijungimo prie Finansų valdymo apskaitos informacinės sistemos (FVAIS) analizę, kurios pagrindu iki 2022-07-01 buvo atlikti ŽIIS funkcinių nustatymų tobulinimo darbai. Valstybinės ligonių kasos duomenimis nuo 2022-07-01 ŽIIS fiksuojami konkrečios gautinos sumos, nustačius žalos faktą, pokyčio (pvz.: žalos panaikinimas, jos anuliavimas nenustačius kaltininko, žalos sumažinimas) duomenys (pakeitimo data ir suma). Yra galimybė sudaryti gautų žalos įplaukų ataskaitą, kurioje sumos išskaidytos pagal pajamų rūšis (žala ir palūkanų suma). Tačiau informacinėje sistemoje gali būti suformuojamas tik suminis užfiksuotų gautinų sumų likutis, o ne gautinos sumos pagal kiekvieną skolininką (debitorių). Atsižvelgdami į Valstybinės ligonių kasos atliktus veiksmus, rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies.
Siekiant užtikrinti finansinių ataskaitų rinkinių duomenų teisingumą, įgyvendinti kontrolės priemones, kad atidėjiniai ir neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų įvertinti, užregistruoti ir pateikti finansinių ataskaitų rinkiniuose.
2022-06-30 priimto Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo Nr. IX-895 2, 3, 4 ir 5(1) straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1377 2 straipsnio 5 dalyje valstybės institucijoms yra nustatyta prievolė pranešti Teisingumo ministerijai apie teismuose iškeltus finansinius reikalavimus Lietuvos valstybei. Teisingumo ministro 2022-01-06 įsakymu Nr. 1R-9 patvirtintas Teismų sprendimų, kuriais nustatyti valdžios institucijų neteisėti veiksmai, vykdymo ir prašymų dėl priteistos žalos atlyginimo nagrinėjimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis Teisinio atstovavimo grupės atsakingas darbuotojas kas ketvirtį iki kito mėnesio 18 d. parengia apskaitos žiniaraščius, skirtus atidėjiniams ir neapibrėžtiesiems įsipareigojimams, galintiems atsirasti priėmus sprendimus vykstančiuose teisminiuose procesuose, bei neapibrėžtajam turtui, galinčiam atsirasti Teisingumo ministerijos atlygintą žalą išieškant regreso tvarka iš atsakingų už žalą asmenų, įtraukti į apskaitą. Siekdama pagerinti galimų įsipareigojimų vertinimą ir registravimą, Teisingumo ministerija dokumentų valdymo sistemoje „Avilys“ sukūrė naujus funkcionalumus, palengvinančius informacijos apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus arba atidėjinius apdorojimą.
Siekiant teisingos Pensijų anuitetų fondo sąnaudų apskaitos, rekomenduojame įvertinti visas Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos, kaip pensijų anuitetų mokėtojo, dėl fondo valdymo ir administravimo funkcijų atlikimo patiriamas sąnaudas ir atitinkamai papildyti Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo sąnaudų apskaičiavimo ir kompensavimo tvarkos aprašą.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos direktoriaus 2022-06-21 įsakymu Nr. V-240 „Dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2020-07-24 įsakymo Nr. V-367 „Dėl Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo sąnaudų apskaičiavimo ir kompensavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ aprašas buvo papildytas: prie netiesioginių Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo sąnaudų papildomai įtrauktos Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos Fondo finansų ir apskaitos skyriaus darbuotojo, netiesiogiai vykdančio Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo funkcijas, darbo užmokesčio ir socialinio draudimo įmokų (darbdavio) sąnaudos (jos kompensuojamos nuo 2022-07-01). VSDF valdyba nusprendė papildomai įtraukti tik tų skyrių darbuotojų, kurie nuolat atlieka tam tikras funkcijas, susijusias su fondo veikla, darbo užmokesčio sąnaudų dalį, kadangi kitų skyrių indėlis nėra pastovus ir yra labai nereikšmingas.
Sveikatos apsaugos ministro valdymo srities visos 17 viešųjų įstaigų (ligoninės, sanatorijos ir kt.) ir UAB „Universiteto vaistinė“ parengė ir patvirtino finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus. Be to, Sveikatos apsaugos ministras 2014-12-31 įsakymu Nr. V-1472 pakeitė ir papildė ministerijai pavaldžių asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikiančių viešųjų įstaigų laikinai laisvų lėšų laikymo ir panaudojimo rekomendacijas.
Užtikrinti, kad sprendimus dėl mokslo tiriamųjų darbų ir eksperimentinės plėtros projektų finansavimo priimtų Krašto apsaugos ministerija.
Krašto apsaugos ministerijos ir Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros 2017-03-08 pasirašytoje Biudžeto lėšų sutartyje Nr. 6SU-7/10V-26 nurodyti konkretūs projektai, kuriems skiriamas finansavimas. Taip pat Krašto apsaugos ministerija 2016-09-13 raštu Nr. 12-01-1610 „Dėl atstovų skaičiaus didinimo“ kreipėsi į Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūrą, prašydama padidinti Krašto apsaugos ministerijos atstovų skaičių krašto apsaugos sistemos poreikiams skirtų projektų konkurso komisijose. Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros direktoriaus įsakymais (2016-09-22 Nr. 2V-183 ir 2016 -09-22 Nr. 2V-184) patvirtintos naujos sudėties projektų konkurso komisijos, kuriuose Krašto apsaugos ministerijos atstovų skaičius padidintas iki 3.
Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą:1.1. sukurti valstybės valdomo elektroninių ryšių tinklo ir juo teikiamų standartizuotų paslaugų, skirtų viešajam sektoriui, modelį.
Susisiekimo ministerija atliko valstybės valdomų tinklų infrastruktūros inventorizaciją, įvertino infrastruktūros ir paslaugų optimizavimo galimybes bei nustatė, kad nėra poreikio infrastruktūros ar jos valdymo optimizavimui. Siekiant ir ateityje užtikrinti pagrįstus sprendimus dėl tinklų optimizavimo poreikio ir galimybių, 2020 m. sukurtas valstybės valdomų įmonių elektroninių ryšių tinklų stebėsenos modelis (Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų ir valstybės valdomų įmonių elektroninių ryšių tinklų skaitmeninis žemėlapis), kuris skirtas surinkti ir centralizuotai sisteminti informaciją apie valstybės elektroninių ryšių infrastruktūrą, teikiamas paslaugas, jų kainodarą ir kaštus. Modeliu siekiama užtikrinti, kad valstybės biudžeto lėšos būtų naudojamos efektyviai, nebūtų plėtojami besidubliuojantys elektroninių ryšių tinklai, o jau pastatyti – išnaudojami efektyviau.Rekomendaciją laikome įgyvendinta, pažymėdami, kad pokyčiui pasiekti būtinas periodiškas duomenų atnaujinimas ir reguliari jų analizė.
Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklos pažangą, tvirtinant metinius inspekcijos veiklos planus nustatyti realias darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės vertinimo rodiklių reikšmes, atsižvelgiant į praėjusių metų veiklos rezultatus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu (2021-05-21 Nr. A1-389) patvirtintame 2021 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos plane nustatytos realios nelegalaus darbo ir darbuotojų saugos, sveikatos kontrolės vertinimo rodiklių reikšmės, įvertinus praėjusių 3 metų VDI veiklos rezultatus bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje, VDI veiklos prioritetus, pavyzdžiui: darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūros patikrinimai – 500, nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 36 proc., nelegalaus darbo kontrolės efektyvumas – 95 proc., nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 31 proc. Realių pagrindinių veiklos rodiklių reikšmių nustatymas sudaro sąlygas užtikrinti VDI veiklos pažangą.
Siekiant, kad viešojo sektoriaus subjektai turėtų pakankamas kompetencijas, reikalingas DI technologijoms pritaikyti, užtikrinti galimybę dalyvauti DI mokymuose ir gauti metodinę informaciją.
Įgyvendinant pareigą užtikrinti tarnybai skirtų lėšų naudojimo teisėtumą ir siekiant užkirsti kelią neteisingiems išmokų skyrimo atvejams, Užimtumo tarnybai rekomenduojame išsiaiškinti priežastis, dėl kurių nustatytais atvejais esamos vidaus kontrolės priemonės buvo neveiksmingos, ir įvertinus jas imtis veiksmų nustatytiems trūkumams šalinti.
Atlikta išmokų skaičiavimo, mokėjimų formavimo ir kontrolės praktinio proceso peržiūra ir įvertintas pakeitimų poreikis bei 2022 m. atliktas proceso vadybos auditas (2022-07-08 Nr. BT-1886 „KVS Vidaus audito ataskaita (Remiamasis įdarbinimas)“). Atsižvelgiant į gautas išvadas, buvo atnaujintas Kokybės vadybos sistemos Remiamojo įdarbinimo procesas, patvirtintas Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-10-14 įsakymu Nr. V-317 „Dėl kokybės vadybos sistemos dokumentų patvirtinimo“, atliekant pakeitimus proceso apraše bei parengta papildoma išmokų skaičiavimo instrukcija, kuri buvo aptarta su užimtumo rėmimo specialistais. Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-12-29 įsakymu Nr. V 396 „Dėl 2023 m. I pusmetį organizuojamų vidinių mokymų Užimtumo tarnybos specialistams sąrašo patvirtinimo“ patvirtintas Užimtumo tarnybos specialistams organizuojamų vidinių mokymų planas. 2023 m., gavus subsidijų darbo užmokesčiui mokėjimų patikrinimo ataskaitą (2023-03-09 Nr. BT-749 „Subsidijų darbo užmokesčiui, finansuojamų iš valstybės biudžeto, mokėjimų patikrinimo rezultatų ataskaita“), pateiktos išvados ir rekomendacijos, kurios 2023 buvo analizuotos ir aptartos su Užimtumo tarnybos specialistais, akcentuota periodinės stebėsenos svarba. Taip pat organizuoti papildomi mokymai dėl Įdarbinimo subsidijuojant priemonės procesinio įgyvendinimo bei išmokų skaičiavimo. Vidaus kontrolės išmokų skyrimo ir mokėjimo sritims stiprinti atlikti informacinės sistemos eDBirža funkcionalumų patobulinimai, padedantys atlikti išmokų mokėjimo laikotarpių pasikeitimų stebėseną dėl asmens darbingumo arba neįgalumo lygio pokyčių.
Keisti teisinį reglamentavimą dėl atstovavimo valstybei teismuose dėl paciento sveikatai padarytos žalos atlyginimo, kad neliktų prieštaravimų tarp Valstybinės ligonių kasos Sveikatos draudimo įstatymu paskirtų uždavinių ir pareigų įgyvendinant Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymą.
Ministerija įvertino esamas galimybes dėl atstovavimo valstybei teisme (atstovavimas teisme žalos paciento sveikatai bylose nėra tiesiogiai susijęs nei su vienos ministerijai pavaldžios institucijos funkcijomis, o pati ministerija yra politiką formuojanti, o ne įgyvendinanti institucija) ir nusprendė, jog šios funkcijos vykdymą ir toliau turėtų tęsti Valstybinė ligonių kasa, kaip daugiausia kompetencijos panašiose srityse turinti institucija. Ministerija parengė Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 str. pakeitimo įstatymo (22-4665 (2)) ir Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 30 str. pakeitimo įstatymo (22-4668(2) projektus. Nuo 2023-01-01 galioja Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 str. pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1489, priimto 2022-11-03, nuostatos. Vadovaujantis Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo 27 str. 12 d. nustatyta, kad pacientų sveikatai padarytai žalai atlyginti sąskaitoje kaupiamos lėšos (asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos) naudojamos be kita ko ir Vyriausybės įgaliotos institucijos, Komisijos, ekspertų ir kitų specialistų bylinėjimosi Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo 25 str. nurodytais atvejais išlaidoms padengti, t. y. įtvirtintas bylinėjimosi išlaidų dengimo lėšų šaltinis (anksčiau praktikoje Valstybinės ligonių kasos patirtos atstovavimo išlaidos buvo dengiamos iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų).
Siekiant turtą Muitinės departamente apskaityti pagal VSAFAS reikalavimus, rekomenduojame nustatyti Muitinės muziejaus vertybių apskaitos procedūras.
Muitinės departamentas parengė Muitinės muziejuje saugomų vertybių vertinimo tikrąja verte metodiką (patvirtinta Muitinės departamento generalinio direktoriaus 2022-08-01 įsakymu Nr. 1BE-573) bei sudarė ir Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui pateikė Muitinės muziejuje saugomų vertybių, įvertintų tikrąją verte, sąrašą. Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras 2023-04-14 įsakymu Nr. V-125 patvirtinto centro ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, Ilgalaikio materialiojo turto apskaitos politiką, apimančią muziejinių vertybių (eksponatų) apskaitos principus, ir atsižvelgdamas į pateiktus Muitinės departamento duomenis, atliko koregavimus apskaitoje.
Siekiant suderinti Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų ir jų administratoriaus veiklą reglamentuojančių teisės aktų nuostatų taikymą, rekomenduojame inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kad šių fondų lėšų sąmatos būtų tvirtinamos kartu su Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžetu, įsivertinant vienodų principų taikymą jų biudžetų formavimui.
2020-10-01 priimti Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymų pakeitimai, nustatantys naujus Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų sąmatų rengimo principus.Lėšų sąmatų projektus ir ataskaitų rinkinius nuo 2023 m. planuota rengti taikant kaupimo principą ir teikti Seimui tvirtinti kartu su atitinkamų metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektu (anksčiau sąmatos buvo rengiamos taikant pinigų apskaitos principą ir tvirtinamos atitinkamų metų Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatyme). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams – iki 2023-01-01. Naujos įstatymo nuostatos bus taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams. Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymas priimtas 2023-05-23 Nr. XIV-1966. Įstatyme nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291). Vadovaujantis 2023 m. įsigaliojusiomis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo nuostatomis, visų minėtų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273).
Siekiant užtikrinti, kad Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rodikliai, susiję su ekspertinių tyrimų atlikimo terminais, būtų patikimi, nustatyti rodiklį, kuris parodytų faktinį ekspertinio tyrimo rezultato atlikimo laiką, įskaitant laukimo eilėje laiką.
Sveikatos apsaugos ministerijos 2025-2027 m. strateginiame veiklos plane nustatytas Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rodiklis "Iki 30 d. (vidutiniškai) nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties ir kitos tyrimui reikalingos, įskaitant papildomą, medžiagos gavimo dienos atliktų ekspertinių tyrimų dalis (procentai) VTPT" reikšmės 2025 m.-69,0; 2026- 71,0; 2027-73,0.
Siekiant sudaryti sąlygas kuo objektyviau įvertinti mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius ir suformuoti išsamias rekomendacijas mokinių ugdymui, papildyti mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimą panaudojant mokinio sveikatos pažymėjime pateiktą informaciją.
Kad būtų sudarytos prielaidos atskirti politikos formavimą ir jos įgyvendinimą bei efektyviai valdyti pagal panaudą perduotą turtą: peržiūrėti struktūrinių padalinių vykdomas šio turto valdymo ir su tuo susijusias funkcijas bei nustatyti aiškią atsakomybę už jų vykdymą, kad jos būtų naudingos sveikatos apsaugos politikos sprendimams priimti.
Pakeitus Sveikatos apsaugos ministerijos struktūrą, nuo 2018-10-15 įsteigtas Valstybės turto valdymo skyrius, kuriam pavesta vykdyti valstybės turto valdymo funkcijas (atskirtas nuo ūkio funkcijų vykdymo).Seime priimtas nuo 2020-01-01 įsigaliosiantis Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 3 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymas (2019-09-26 Nr. XIII-2443), kuriuo keičiamas sveikatos priežiūros įstaigų pagal panaudą naudojamo valstybės ir savivaldybių turto valdytojas: valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausantis ilgalaikis materialusis turtas viešosioms įstaigoms, kurių savininkas (dalininkas) yra valstybė ar savivaldybė, perduodamas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį. Viešosios įstaigos negali šio turto perduoti nuosavybės teise kitiems asmenims, jo įkeisti ar pan. Rekomendacijos priemonėje numatytos sisteminės analizės atlikimas ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo gairių, atlikus išsamią viešųjų paslaugų, jų finansavimo ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo (tame tarpe ir sveikatos priežiūros įstaigų) analizę, parengimas stebimas atliekant 2018-01-24 valstybinio audito „Valstybės nekilnojamojo turto valdymas“ ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Alytaus rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 3-jų sunykusių nekilnojamojo turto objektų (unikalūs Nr.: 3395-0001-1045, 3395-0001-1056, 3395-0001-1068, 70 kv. m.). Savivaldybė šį turtą teisės aktų nustatyta tvarka nurašė, likvidavo ir išregistravo iš Nekilnojamojo turto registro. Pasiekta 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdomas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris apleistas arba sunykęs, teisės aktų nustatyta tvarka bus nurašytas ir likviduotas“ reikšmė.
Ignalinos rajono savivaldybės administracija
Vadovaujantis Vyriausybės 2020-12-02 nutarimu Nr. 1344 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto Ignalinos rajono savivaldybėje, Dūkšte, Laisvės g. 32, nurašymo“, valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Ignalinos r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas – ūkinis pastatas (unikalus Nr. 4595-1000-5025) dėl fizinio nusidėvėjimo pripažintas netinkamu (negalimu) naudoti, likviduotas (nugriautas) ir išregistruotas iš Nekilnojamojo turto registro 2021 m. IV ketvirtį.
Vaikų išlaikymo išmokų apskaitos srityje įvertinti gautinų sumų iš skolininkų ir pareiškėjų beviltiškumą pagal teisės aktuose nustatytus kriterijus ir atlikti reikalingus buhalterinius įrašus apskaitoje.
2021-12-31 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. V-664 „Dėl valstybinio socialinio draudimo Fondo valdybos prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2014 m. liepos 10 d. įsakymo Nr. V-427 "Dėl draudėjų skolų Valstybinio socialinio draudimo Fondui pripažinimo beviltiškomis ir jų Nurašymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo“ pakeistos Skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo taisyklės, kurios nustato ne tik valstybinio socialinio draudimo įmokų, baudų, delspinigių, palūkanų, bet ir vaikų išlaikymo išmokų skolų (toliau – skolos) pripažinimo beviltiškomis sąlygas, būtinus fondo administravimo įstaigų ir skolininkų ar skolingų asmenų veiksmus ir jų atlikimo tvarką, dokumentus, kuriais gali būti grindžiami sprendimai dėl skolos pripažinimo beviltiška, ir jų pateikimo fondo valdybai tvarką bei skolų fondui ir valstybės biudžetui, pripažintų beviltiškomis, nurašymo ir apskaitos tvarką. Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba 2023-08-17 raštu Nr. (1.78E) I-9936 informavo, kad 2022 metais pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus (kai netikslinga priverstinai išieškoti skolą, kadangi fizinio asmens ekonominė (socialinė) padėtis yra sunki - fiziniam asmeniui teikiama piniginė socialinė parama nepasiturintiems gyventojams ir kai suėjęs skolos išieškojimo senaties terminas) buvo patikrinti vaikų išlaikymo išmokų skolininkai, kurių skola ne mažesnė nei 20 000 Eur. Išlaikant darbo organizavimo tęstinumą bei įvertinus žmogiškuosius išteklius, planuojama iki 2024-12-31 įvertinti vaikų išlaikymo išmokų skolų beviltiškumą pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus, kai skola ne mažesnė kaip 17000 Eur ir ne didesnė nei 20000 Eur.Atsižvelgdami į fondo valdybos pateiktą informaciją, jog vaikų išlaikymo išmokų skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo procedūros yra nustatytos ir vykdomos, ir į tai, jog valdyba privalo užtikrinti šių procesų tęstinumą, rekomendaciją laikome įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Tobulinti teisinį reglamentavimą nustatant aiškią (sveikatos draudimo įmokų) apmokamų asmens sveikatos paslaugų apimtį ir numatyti, kad sveikatos draudimo įmokomis apmokamos tik tos išlaidos, kurios atitinka draudimo tikslą bei nėra dengtinos valstybės lėšomis.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija. Jeigu einamaisiais metais valstybės biudžeto asignavimų valstybės funkcijoms finansuoti neužtenka, laikinai jų nenutrūkstamam vykdymui užtikrinti gali būti skiriamos PSDF biudžeto einamųjų metų viršplaninės pajamos arba PSDF biudžeto rezervo rizikos valdymo dalies lėšos, kurios ne vėliau kaip per dvejus metus turi būti kompensuotos valstybės biudžeto lėšomis. 2024 m. PSDF biudžetas parengtas vadovaujantis nuo 2024-01-01 įsigaliojusiomis Sveikatos draudimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatomis ir patvirtintas 2024 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 Nr. XIV-2271).
Pavedimą parengti finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus ar peržiūrėti esamus įgyvendino visos 11 ūkio ministro valdymo srities valstybės valdomų įmonių, išskyrus rekomendacijos įgyvendinimo metu (2014 m. rudenį) bankrutuojančias, likviduojamas ar bankrutavusias įmones (VšĮ „Versli Lietuva“, Lietuvos verslo paramos agentūra, VšĮ „Investuok Lietuvoje“, CPO LT), ir 4 viešosios įstaigos. Ūkio ministerijos teigimu, viešosios įstaigos verslo informacijos centrai neturi ir nerengia finansinės rizikos valdymą reglamentuojančių dokumentų, nes nepatiria didelės finansinės rizikos: pinigų srautai nėra dideli, investuotinų lėšų neturi, vadovaujasi visuotinių dalininkų susirinkimuose patvirtintomis Vidaus kontrolės tvarkomis ir finansų kontrolės taisyklėmis, leidžiančiomis valdyti įstaigos finansinę riziką.
Energetikos ministro valdymo srities įmonės peržiūrėjo ar parengė ir patvirtino finansinės rizikos valdymo dokumentus: VĮ „Ignalinos atominė elektrinė“ (2015-01-15 patvirtino Finansinių išteklių valdymo politikos aprašą), VĮ „Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo agentūra“ 2016-01-17 patvirtino Finansinės rizikos politikos aprašą bei 2016-02-05 atnaujino Finansų kontrolės taisykles), VĮ „Lietuvos naftos produktų agentūra“ (2014-04-23 patvirtino Finansinės rizikos politikos aprašą), VĮ „Energetikos agentūra“ (2014-11-17 patvirtino Finansinės rizikos politikos aprašą), UAB „EPSO-G“ (2014-10-21 patvirtino Finansinės rizikos valdymo politikos aprašą). AB „Klaipėdos nafta“ patvirtino, kad bendrovės finansinės rizikos valdymo aprašas yra parengtas vadovaujantis Rekomendacinėmis finansinės rizikos valdymo gairėmis valstybės valdomose įmonėse.
Siekiant rezultatyvesnės kultūros paveldo objektų stebėsenos, surinkti duomenis apie paveldosauginiu požiūriu abejotinos vertės, sunykusius dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo objektus, įrašytus į Kultūros vertybių registrą, ir pateikti juos Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo taryboms sprendimams dėl teisinės apsaugos.
Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos
Iš KPD teritorinių padalinių ir miestų bei rajonų savivaldybių surinkta informacija apie paveldosauginiu požiūriu abejotinos vertės, sunykusius dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo objektus, įrašytus į Kultūros vertybių registrą. Savivaldybės siūlo 104 dvarų sodyboms naikinti teisinę apsaugą, teritoriniai padaliniai – 63 dvarų sodyboms. 40 dvarų sodybų siūlymai sutampa, planuojama per 2015–2016 m. pateikti Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo taryboms svarstyti siūlymus dėl šių objektų teisinės apsaugos panaikinimo. Dar 23 departamento teritorinių siūlytiems dvarams teisinės apsaugos reikalingumo klausimus planuojama pateikti svarstyti Nekilnojamojo kultūros paveldo vertinimo taryboms 2017 m.
Aplinkos ministro valdymo srities įmonės VĮ Statybos produkcijos sertifikavimo centras, VĮ Valstybinio miškotvarkos institutas, UAB „Projektų ekspertizė“ patvirtino finansinės rizikos valdymo politikos aprašus. Generalinė miškų urėdija, kuri įgyvendina savininko teises ir pareigas 42-iose VĮ miškų urėdijose, informavo Aplinkos ministeriją, kad generalinio miškų urėdo įsakymais patvirtintos finansinių išteklių valdymo nuostatos apima Valstybinio audito ataskaitoje pateiktas rekomendacijas.
Siekiant, kad viešojo sektoriaus subjektai tinkamai valdytų DI riziką ir užtikrintų saugumą per visą DI gyvavimo ciklą, patobulinti kibernetinio saugumo valdymo sistemą taip, kad subjektai atlikdami kibernetinio saugumo rizikų vertinimo procedūras DI įsivertintų kaip vieną iš grėsmių.
Siekiant, kad visiems smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims nedelsiant po smurto įvykio būtų suteikta pagalba, tobulinti pagalbos organizavimo sistemą taip, kad (...) įvykio vietoje smurtą patyrusiems asmenims būtų suteikta rašytinė informacija, kokie specializuotos pagalbos centrai ir kokią pagalbą jiems gali suteikti.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2015-06-30 įsakymu Nr. 5-V-602 buvo patvirtinta Policijos pareigūnų reagavimo į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje tvarkos aprašo nauja redakcija. Apraše nustatyta informacinės kortelės forma (joje turi būti nurodyti specializuotos pagalbos centro pavadinimas ir kontaktinė informacija bei centro teikiamos paslaugos) ir jos įteikimo smurtą patyrusiam asmeniui tvarka (5.6 p.).
Siekiant kuo efektyviau vykdyti elektroninės prekybos internetu kontrolę bei užkardyti su elektronine prekyba susijusias nusikalstamas veikas, įgyvendinti tarpinstitucinio bendradarbiavimo stiprinimo priemones, pasiūlytas vykdant Oficialiai neapskaitomos ekonomikos reiškinių kontrolės 2012 m. priemonių planą, patvirtintą Vyriausybės nutarimu sudarytos Komisijos valstybės ekonominės bei finansinės kontrolės ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimui koordinuoti.
1. 2015 m. rugsėjo mėn. vyko Muitinės, Policijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos deleguotų atstovų susitikimai dėl bendradarbiavimo tiriant pažeidimus elektroninėje erdvėje. Buvo nutarta, kad galiojantys Lietuvos Respublikos teisės aktai, reglamentuojantys policijos, muitinės ir mokesčių administravimo įstaigų veiklą, ir jau pasirašyti tarpusavio bendradarbiavimo susitarimai (2010-08-16 susitarimas dėl bendradarbiavimo Nr.11B-156/8-102/5-IN-119/04/1-1528 tarp Muitinės departamento, Valstybės sienos apsaugos tarnybos, Policijos departamento bei Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos, 2008-07-15 susitarimas dėl bendradarbiavimo Nr. (1.11-04-02)-23-50/11B-421/08-18/1472 tarp Muitinės departamento, Valstybinės mokesčių inspekcijos, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos, 2014-03-12 susitarimas Nr.9.11–5 „Dėl bendradarbiavimo ir kriminalinės žvalgybos veiksmų koordinavimo tarp Kriminalinės žvalgybos pagrindinių institucijų bei Generalinės prokuratūros“) sudaro pakankamą teisinį pagrindą šioms institucijoms keistis informacija, būtina jų veiklos uždaviniams įgyvendinti, tarp jų ir neteisėtos prekybos elektroninėje erdvėje prevencijai, atskleidimui ar tyrimui vykdyti.2. Institucijų atstovai apsvarstė galimybę įkurti nuolatinę tarpinstitucinę darbo grupę ir nutarė, kad jau esantys Rizikos analizės centras (RAC) (nariai – Muitinė, Valstybinė mokesčių inspekcija, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba) ir Kriminalinės analizės centras (KIAC) (nariai – Muitinė, Policija, Valstybės sienos apsaugos tarnyba, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba) sudaro tinkamas galimybes tarpinstituciniam bendradarbiavimui teisės pažeidimų elektroninėje erdvėje išaiškinimo ir tyrimo srityje. Esant poreikiui, RAC ir KIAC reglamentai nedraudžia kviesti į posėdžius kitas kompetentingas institucijas, todėl netikslinga kurti naują darbo grupę.
Siekiant išvengti grėsmių kai kurių teritorijų priežiūrai, rūšių ar buveinių apsaugai, prieš pavedant nacionalinių parkų direkcijoms papildomas funkcijas ir skiriant prižiūrėti papildomas teritorijas, išanalizuoti direkcijų pajėgumus ir priimti sprendimus atsižvelgus į direkcijų turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius.
Aplinkos ministerija parengė Saugomų teritorijų valdymo planą ir įstatymų projektus. Tačiau negavusi Lietuvos Respublikos Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pritarimo sustabdė šių dokumentų rengimą ir informavo Lietuvos Respublikos Vyriausybę.
Siekiant užtikrinti policijos operatyvų reagavimą į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje, imtis organizacinių priemonių, kurios padėtų užtikrinti policijos pajėgų atvykimą į įvykio vietą per maksimaliai trumpiausią laiką, neviršijant nustatytų terminų.
1. Policijos departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos informavo, kad:1.1. 2015 m. buvo sukomplektuotos papildomos 33 (iš planuotų 99) patrulių pareigybės.1.2. Policijoje vykdoma pertvarka, kuria siekiama didinti į įvykius reaguojančių policijos pajėgų skaičių, jog pajėgos į bet kokio tipo įvykio vietą atvyktų per maksimaliai trumpiausią laiką.
Siekiant užtikrinti, kad visų mokesčių mokėtojų atranka tikrinimams būtų vykdoma objektyviai ir pagal tuos pačius principus, tikslinga atskirti akcizų mokėtojų atrankos ir įtraukimo į tikrintinų akcizų mokėtojų planus funkciją nuo šių mokėtojų stebėsenos ir kontrolės vykdymo funkcijos, o akcizų mokėtojų atrankos tikrinimams vykdymą perduoti Atrankos ir paramos auditui departamentui.
Valstybinės mokesčių inspekcijos 2016-12-21 viršininko įsakymu Nr. V-714 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2015 m. birželio 8 d. įsakymo Nr. V-255 „Dėl Mokesčių mokėtojų atrankos kontrolės procedūroms bei stebėsenos veiksmams nuostatų ir Valstybinės mokesčių inspekcijos ar apskričių valstybinių mokesčių inspekcijų administracijos padalinių tikrintinų mokesčių mokėtojų plano formos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtinta nauja Mokesčių mokėtojų atrankos kontrolės procedūroms bei stebėsenos veiksmams nuostatų redakcija.Mokesčių mokėtojų atrankos nuostatų 46 punkte numatyta, kad Valstybinės mokesčių inspekcijos Atrankos ir paramos auditui departamentas sudaro valstybinės mokesčių inspekcijos Akcizų administravimo departamento mokestinių patikrinimų ir mokestinių tyrimų planus.
Siekiant įgyvendinti Valstybės ilgalaikės raidos strategijoje numatytą melioracijos turto pertvarką ir mažinti valstybei melioracijos turto priežiūros naštą, parengti priemonių planą, kaip bus privatizuojamas valstybei nuosavybės teise priklausantis melioracijos turtas.
Rekomendacija įgyvendinta, nes Žemės ūkio ministerija parengė ir patvirtino veiksmų planą dėl likusio valstybės nuosavybėje melioracijos turto (drenažo rinktuvų, griovių, polderių, tvenkinių hidrotechninių statinių, vandens pralaidų, tiltų ir kt.) privatizavimo. Veiksmų plane numatyta išanalizuoti užsienio šalių patirtį dėl melioracijos turto nuosavybės rūšių taikymo, parengti Melioracijos įstatymo pakeitimo projektą, suderinti projektą su valstybės institucijomis ir socialiniais partneriais, pateikti įstatymo projektą svarstyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.
Užtikrinti vienodą viešojo sektoriaus subjektų pajamų už nebaigtus gydyti ligonius metų pabaigoje pripažinimą apskaitoje.
Siekiant sukurti nuoseklią, nuolat veikiančią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo veiklos priežiūros sistemą, parengti viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo išlaidų ir pajamų balansavimo tvarką, kuri leistų nustatyti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai geležinkelių infrastruktūrai valdyti, poreikio pagrįstumą.
Susisiekimo ministerijos 2019-05-16 įsakymu Nr. 3-236 patvirtintas Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise valdyti perduoto turto ir turto, valdomo kitais teisėtais pagrindais, valdymo, naudojimo ir disponavimo juo efektyvumo kontrolės vykdymo ir viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo pajamų ir sąnaudų, patirtų valdant, naudojant jam perduotą turtą ir disponuojant juo balansavimo teikimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise perduoto viešosios geležinkelių infrastruktūros turto valdymo, naudojimo ir gautų pajamų bei patirtų sąnaudų ataskaitų formos bei jų teikimo tvarka. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas įpareigotas kiekvienais kalendoriniais metais teikti nurodytas ataskaitas. Numatyta, kad ataskaita apie gautas pajamas iš viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise perduoto turto ir turto, valdomo kitais teisėtais pagrindais, naudojimo ir joms uždirbti patirtas sąnaudas ataskaitiniu laikotarpiu turi būti audituota valdytojo paskirto auditoriaus. Susisiekimo ministerijos administracijos padaliniams pavesta atlikti pateiktų ataskaitų analizes ir teikti rekomendacijas ministerijos vadovybei.
Siekiant sukurti nuoseklią, nuolat veikiančią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo veiklos priežiūros sistemą, numatyti priemones, užtikrinančias viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui perduoto turto valdymo ir naudojimo bei jo veiklos analizę.
Teisės aktuose maksimaliai apriboti galimybę valstybei nuosavybės teise priklausančius pastatus perduoti savivaldybių nuosavybėn jų savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti.
Vyriausybės 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 patvirtintas Valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarkos aprašas, kuriame nustatyti valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybėms kriterijai ir tvarka. Savivaldybės, teikdamos prašymus dėl valstybės nekilnojamojo daikto perdavimo savivaldybės nuosavybėn, turi nurodyti: savivaldybės savarankiškąją funkciją, kuriai įgyvendinti jis yra tinkamas naudoti; motyvuotai pagrįsti būtinybę šį turtą perimti ir jį naudoti pagal paskirtį savivaldybės savarankiškajai funkcijai įgyvendinti; nurodyti lėšų, reikalingų valstybės nekilnojamajam daiktui pagerinti, atnaujinti, pertvarkyti, rekonstruoti ir (arba) jam panaudoti pagal nurodytą savivaldybės savarankiškąją funkciją, poreikį ir jų skyrimo galimybes. Valstybės turto valdytojas arba centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, vertindamas savivaldybės prašymą, turi išanalizuoti, ar savivaldybė nėra įtraukusi į Viešame aukcione parduodamo savivaldybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašą, taip pat nėra išnuomojusi ar perdavusi panaudos pagrindais subjektams, kurie nėra laikomi viešojo sektoriaus subjektais, savivaldybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų, esančių toje pačioje savivaldybės teritorijoje, kurioje yra prašomas perduoti valstybės nekilnojamasis daiktas ir kurių naudojimo paskirtis atitinka prašomo perduoti valstybės nekilnojamojo daikto naudojimo paskirtį. Priimti pakeitimai sudaro prielaidas tik esant būtinybei valstybės nekilnojamąjį turtą perduoti savivaldybių nuosavybėn savarankiškųjų funkcijų įgyvendinimui.
Siekiant valdyti informaciją apie visus nusikaltimus elektroninėje erdvėje, į jų profilio apimtį įtraukti visas nusikalstamas veikas, padarytas elektroninėje erdvėje, ir užtikrinti šios informacijos rinkimą, sisteminimą ir panaudojimą grėsmių analizei ir strateginiams sprendimams priimti.
Siekiant valdyti informaciją apie visus nusikaltimus elektroninėje erdvėje, integruotoje baudžiamojo proceso informacinėje sistemoje įdiegtas naujas funkcionalumas – „požymis – NEE“, kuris užtikrina NEE informacijos rinkimą ir sisteminimą. Statistiniai duomenys naudojami strateginių sprendimų, susijusių su situacijos pokyčio stebėsena, rizikų nustatymu ir vidaus kontrolės priemonių vykdymu, priėmimui.Rekomendacijos stebėseną tęsiame siekdami įvertinti pokytį.
Įvertinus departamento kitiems subjektams (aeroklubai, federacijos, viešosios įstaigos ir kt.) atiduoto naudoti turto perdavimo tikslingumą ir atsižvelgiant į galiojančių bei rengiamų teisės aktų nuostatas, spręsti klausimą dėl šio turto naudojimo įteisinimo.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019-05-23 pateikė Vyriausybei aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą, kuriame valstybei siūloma koncentruotis į kelis aviacijos sporto centrus (aerodromus) ir juos vystyti, o kitus aerodromus ir juose esantį turtą, įvertinus ir išgryninus jų poreikį ir reikalingumą savivaldybėse, perduoti savivaldybėms. Ministerija, atsižvelgusi į savivaldybių pateiktas galimybes perimti valstybės turtą, patikslintą aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą 2019-09-26 pateikė Vyriausybei.Ministro Pirmininko 2020-01-10 pavedimu Nr. S-95, įformintu LRV kanclerio rezoliucija, atsižvelgiant į 2020-01-06 neformaliame ministrų pasitarime priimtą sprendimą LRV darbo reglamento nustatyta tvarka, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija gavo pavedimą parengti ir pateikti LRV atitinkamų teisės aktų dėl Lietuvos sporto centro (LSC) valdomo aviacijos sporto ir bendrosios aviacijos paskirties turto perdavimo atitinkamų savivaldybių nuosavybėn projektus. Priimta 12 Vyriausybės nutarimų dėl turto perdavimo 13 savivaldybių nuosavybėn: 2020-04-22 Nr. 415 (Alytaus m. savivaldybė); 2020-06-03 Nr. 549 (Telšių r. savivaldybė); 2020-09-02 Nr. 973 (Biržų r. savivaldybė); 2020-11-25 Nr. 1334 (Akmenės r. savivaldybė); 2020-12-02 Nr. 1360 (Mažeikių r. savivaldybė); 2021-01-06 Nr. 9 (Šilutės r. savivaldybė); 2021-03-17 Nr. 183 (Radviliškio r. savivaldybė); 2021-04-07 Nr. 222 (Prienų r. savivaldybė); 2021-07-14 Nr. 562 (Panevėžio m. ir Utenos r. savivaldybės); 2021-07-28 Nr. 620 (Kretingos r. savivaldybė); 2021-11-24 Nr. 968 (Vilniaus r. savivaldybė); 2022-06-01 Nr. 584 (Marijampolės savivaldybė). Vyriausybės 2022-03-09 nutarimu Nr. 213 valstybei nuosavybės teise priklausantis ir LSC patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, esantis Trakų r. savivaldybėje, Paluknio kaime, perduotas asociacijai Vilniaus aeroklubui pagal panaudos sutartį 10 metų.
Bendradarbiaujant su Finansinės rizikos valdymo gairių valstybės valdomoms įmonėms rengėjais – Finansų ministerijos ir Ūkio ministerijos specialistais, parengti rekomendacijas, kuriomis vadovaudamosi valstybės valdomos įmonės galėtų įgyvendinti Rekomendacines finansinės rizikos valdymo gaires, nepažeisdamos Viešųjų pirkimų įstatymo nuostatų, įskaitant planuojamą tiesioginį skolinimą Finansų ministerijai, imsiančiai paskolas valstybės vardu.
Viešųjų pirkimu tarnybos direktoriaus 2015-12-31 įsakymu Nr. 1S-214 patvirtintos Terminuotų indėlių ir indėlių iki pareikalavimo paslaugų viešojo pirkimo rekomendacijos. Pasikeitus Viešųjų pirkimų įstatymui (pakeitimas atliktas 2015 06 09 Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo Nr. I-1491 2, 8-2, 10, 21-1, 33, 38, 87, 93, 94, 96 str., 2 priedėlio, priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 18-1 str. įstatymu Nr. XII-1768), finansinių paslaugų, susijusių su pinigų, valiutų keitimo kurso, valstybės skolos valdymo, iždo agento, finansinio turto valdymo arba kitų politikos sričių, susijusių su vertybinių popierių arba kitokių finansinių priemonių sandoriais, pirkimams, finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių arba kitokių finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, pirkimams ir paskolų, susijusių ar nesusijusių su vertybinių popierių arba kitokių finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, pirkimams Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo nuostatos netaikomos. Todėl Terminuotų indėlių ir indėlių iki pareikalavimo paslaugų viešojo pirkimo rekomendacijos neapima vertybinių popierių viešojo pirkimo, kurį buvo rekomenduota detalizuoti.
Siekiant tinkamai organizuoti globėjų šeimos atranką ir formuoti vienodą globėjų atrankos praktiką savivaldybėse: parengti vaiko teisių apsaugos skyriams metodines rekomendacijas ar vykdyti mokymus / pasitarimus globėjų šeimos gyvenimo sąlygų, asmeninių savybių, teistumo ir kitais svarbiais vaiko gyvenimo sąlygų būsimo globėjo šeimoje vertinimo klausimais.
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Parengtos metodinės rekomendacijos savivaldybių vaiko teisių apsaugos skyriams globėjų šeimos gyvenimo sąlygų, asmeninių savybių, teistumo ir kitais svarbiais vaiko gyvenimo sąlygų būsimo globėjo šeimoje vertinimo klausimais.
Inicijuoti Indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimo įstatymo papildymą, numatant, kokiais būdais, priemonėmis ir forma (pavyzdžiui, kokia informacija pateikiama pasirašytinai, kokia teikiama draudėjų interneto svetainėse ir kt.) draudėjai turi informuoti indėlininkus ir investuotojus apie indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimą.
Valstybės įmonė "Indėlių ir investicijų draudimas"
Įgyvendindama rekomendaciją Finansų ministerija parengė Indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimo įstatymo Nr. IX-975 pakeitimo įstatymo projektą. Siūlyta išsamiai reglamentuoti indėlininkų ir investuotojų informavimo apie indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimą reikalavimus. Vyriausybė 2015-09-02 nutarimu Nr. 930 įstatymo projektui pritarė.Indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimo įstatymo Nr. IX-975 pakeitimo įstatymas (2015-11-19 Nr. XII-2054) įsigaliojo 2015-12-03. Šio įstatymo 10 str. nustato, kaip indėlininkai turi būti informuojami apie indėlių draudimą, pavyzdžiui:indėlių draudimo sistemos dalyvis esamus ir būsimus indėlininkus privalo informuoti, kokios indėlių draudimo sistemos dalyvis jis yra, taip pat turi sudaryti sąlygas viešai susipažinti su atvejais, kai indėliai nėra draudžiami ir kai yra taikomi indėlių draudimo išmokų mokėjimo apribojimai. Šią informaciją indėlių draudimo sistemos dalyvis privalo pateikti visose vietose, kuriose jis teikia finansines paslaugas;indėlių draudimo sistemos dalyvis, prieš sudarydamas sutartį dėl indėlio priėmimo, kiekvienam sutartį pasirašančiam klientui privalo pateikti nustatytos formos informaciją indėlininkui. Joje nurodoma, pavyzdžiui, kokia yra indėlių apsaugos riba, kur indėliai yra draudžiami ir kt. Indėlių draudimo sistemos dalyvis gali priimti indėlį tik gavęs kliento raštišką patvirtinimą apie informacijos indėlininkui gavimą;informaciją, kad indėlis yra tinkamas drausti, indėlių draudimo sistemos dalyvis kiekvienam indėlininkui pateikia bent kartą per metus;draudimo įmonė savo interneto svetainėje skelbia indėlininkams visą aktualią informaciją apie indėlių draudimo sąlygas, indėlių draudimo išmokų išmokėjimo tvarką, atvejus, kai indėliai nėra draudžiami ir kai yra taikomi indėlių draudimo išmokų mokėjimo apribojimai.Šio įstatymo 25 str. reglamentuoja kaip turi būti informuojama apie įsipareigojimų investuotojams draudimą, pavyzdžiui:įsipareigojimų investuotojams draudimo sistemos dalyvis esamus ir būsimus investuotojus privalo aiškiai, neklaidinančiai ir lengvai suprantamai informuoti, kokios įsipareigojimų investuotojams draudimo sistemos dalyvis jis yra, paaiškinti, kokiomis aplinkybėmis ir kokiems reikalavimams taikomos atitinkamos indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimo sistemos. Taip pat turi sudaryti sąlygas viešai susipažinti su informacija apie draudimo sumą, draudimo objektą ir atvejus, kai įsipareigojimai investuotojams nėra draudžiami ir kai yra taikomi įsipareigojimų investuotojams draudimo išmokų apribojimai. Šią informaciją įsipareigojimų investuotojams draudimo sistemos dalyvis privalo pateikti visose vietose, kuriose jis teikia finansines paslaugas, klientui laisvai prieinamoje vietoje ir savo interneto svetainėje;draudimo įmonės interneto svetainėje pateikiama investuotojams reikalinga informacija: apie įsipareigojimų investuotojams draudimo sąlygas, draudimo išmokų išmokėjimo sąlygas, tvarką ir atvejus, kai įsipareigojimai investuotojams nėra draudžiami, kai yra taikomi įsipareigojimų investuotojams draudimo išmokų apribojimai ir kt.
Siekiant gerinti visuomenės informavimą apie teikiamas socialines paslaugas senyvo amžiaus asmenims ir šių paslaugų prieinamumą, imtis konkrečių priemonių, kad būtų skelbiama aktuali informacija apie visoje šalyje veikiančias socialinės globos įstaigas senyvo amžiaus asmenims (socialinės globos kainas socialinės globos namuose, laisvas vietas juose, laukiančių eilėje asmenų skaičių).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2016-04-26 įsakymu Nr. A1-211 pakeistas Asmens (šeimos) socialinių paslaugų poreikio nustatymo ir skyrimo tvarkos aprašas. Aprašo 71 p. numatyta, kad „Savivaldybė savo interneto svetainėje skelbia informaciją apie savivaldybės teikiamas socialines paslaugas, savivaldybės socialinės globos įstaigas ir laisvas vietas jose, socialinės globos kainas, laukiančių savivaldybės eilėje ilgalaikei socialinei globai gauti asmenų skaičių“; 72 p. – „Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos savo interneto svetainėje teikia informaciją gyventojams apie Lietuvos Respublikos teritorijoje veikiančias socialinės globos įstaigas, vidutines socialinių paslaugų kainas. Informaciją apie Lietuvos Respublikos teritorijoje veikiančius valstybės globos namus, socialinės globos kainas ir laisvas vietas juose, laukiančių eilėje ilgalaikei socialinei globai gauti valstybės globos namuose asmenų skaičių Socialinių paslaugų priežiūros departamentas ir Valstybinė vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba skelbia savo interneto svetainėse.“ Aprašas papildytas 691 punktu: Asmuo (vienas iš suaugusių šeimos narių), jo globėjas, rūpintojas turi teisę gauti informaciją apie Lietuvos Respublikos teritorijoje veikiančias socialinių paslaugų įstaigas, laisvas vietas jose, socialinių paslaugų kainas.“SADM 2016-04-27 įsakymu Nr. A1-216 pakeistas Socialinės globos normų aprašas. Pakeistas 24.1 papunktis: Socialinės globos įstaiga rengia ir reguliariai atnaujina informacinį biuletenį (internetinį puslapį), kuriame pateikiama informacija apie socialinės globos įstaigą, teikiamas paslaugas, personalą, socialinės globos kainas, laisvas vietas ir kita.“
Siekdami vienodos (bendros) sveikatos priežiūros įstaigų taikomos darbo užmokesčio didinimo (karantino ir ekstremaliosios situacijos dėl koronaviruso infekcijos laikotarpiais) praktikos, rekomenduojame imtis veiksmų dėl tokį didinimą nustatančių Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo 32 (1) str. ir sveikatos apsaugos ministro 2020-10-29 įsakymo Nr. V-2426 „Dėl Asmens sveikatos priežiūros įstaigų išlaidų darbo užmokesčiui didinti dėl COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) kompensavimo valstybės biudžeto lėšomis tvarkos aprašo patvirtinimo“ praktinio taikymo aiškinimo (rekomendacijų išleidimas, konkrečių pvz. pateikimas ar kt.) arba jų nuostatų tikslinimo.
Sveikatos apsaugos ministras 2023-01-13 įsakymu Nr. V-40 patvirtino vidaus audito ataskaitoje (2022-05-27 Nr. VAA-6) pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planą, kuriame numatyta inicijuoti teisės aktų pokyčius, siekiant užtikrinti vienodą (bendrą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų taikomą darbo užmokesčio didinimo (karantino ir ekstremaliosios situacijos dėl koronaviruso infekcijos laikotarpiu) praktiką. Parengtas ir institucijų derinimui pateiktas Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo Nr. I-1553 pakeitimo įstatymo projektas (2024-06-27 Nr. 24-11522), kuriame reglamentuotas padidinto darbo užmokesčio mokėjimas darbuotojams, dirbantiems su ypač pavojingomis užkrečiamosiomis ligomis sergančiais pacientais ar vykdantiems epidemijų profilaktikos priemones ypač pavojingų ligų židiniuose, ir su tuo susijusių įstaigų išlaidų apmokėjimas, aiškiai nustatant, kad padidintas darbo užmokestis būtų apskaičiuojamas ir mokamas nuo nustatyto bazinio (tarifinio) darbo užmokesčio dydžio. Laukiame priimtų įstatymo pakeitimų.
Siekiant, kad asmeniui būtų parenkama labiausiai jo poreikius atitinkanti socialinė paslauga ir senyvo amžiaus asmuo kuo ilgiau gyventų savo namuose, tobulinti teisės aktus:- numatyti, kad socialinis darbuotojas, įvertinęs senyvo amžiaus asmens socialinės globos poreikį, išvadoje dėl rekomenduojamų socialinių paslaugų skyrimo prioritetą teiktų alternatyvioms ilgalaikei socialinei globai institucijoje socialinėms paslaugoms; - numatyti, kad socialinis darbuotojas, išvadoje dėl rekomenduojamų socialinių paslaugų pasiūlęs skirti asmeniui ilgalaikę socialinę globą institucijoje, turi nurodyti priežastis, kodėl nesiūlomos alternatyvios socialinės paslaugos;- asmens, kuriam reikia socialinių paslaugų, prašymo formoje numatyti galimybę nurodyti pageidaujamą ilgalaikės socialinės globos paslaugas teikiančią įstaigą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2016-04-26 įsakymu Nr. A1-211 pakeistas Asmens (šeimos) socialinių paslaugų poreikio nustatymo ir skyrimo tvarkos aprašo 30 punktas jį išdėstant taip: „Vertinant asmens socialinių paslaugų poreikį, prioritetas teikiamas alternatyvioms ilgalaikei socialinei globai paslaugoms, teikiamoms bendruomenėje, – socialinei priežiūrai, trumpalaikei socialinei globai, dienos socialinei globai asmens namuose, dienos centre. Jei, nustačius asmens socialinių paslaugų poreikį, padaroma išvada, kad bendrųjų socialinių paslaugų ar socialinės priežiūros asmeniui nepakanka, atliekamas asmens socialinės globos poreikio nustatymas.“SADM 2016-04-26 įsakymu Nr. A1-211 pakeistas Senyvo amžiaus asmens bei suaugusio asmens su negalia socialinės globos poreikio nustatymo metodikos 1 priedo 25 punktas, papildant pastaba dėl socialinio darbuotojos išvados: „Jeigu išvadoje siūloma asmeniui teikti ilgalaikę socialinę globą institucijoje, turi būti nurodytos ir alternatyvios ilgalaikei socialinei globai institucijoje paslaugos bei įvardytos priežastys, dėl kurių jų nesiūloma teikti.“ SADM 2016-03-29 Nr. A1-157 pakeista Prašymo-paraiškos socialinėms paslaugoms gauti SP-8 forma, kurios 2.2 ir 2.3 punktuose yra numatyta galimybė nurodyti pageidaujamos socialinės globos įstaigos pavadinimą.
Siekiant kuo efektyviau vykdyti elektroninės prekybos kontrolę, numatyti priemones, užtikrinančias tinkamą žmogiškųjų išteklių parengimą elektroninės prekybos kontrolės srityje.
1. Elektroninės prekybos kontroliavimo atnaujintos 2015 m. liepos mėn. Dėl sparčių technologinių progresų ir naujų tendencijų elektroninėje erdvėje rekomendacijos atnaujinamos nuolat.2. Lietuvos kriminalinės policijos biuro darbuotojai 2016-05-19–2016-05-20 mokė 22 Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos ir apskričių valstybinių mokesčių inspekcijų darbuotojus, atsakingus už elektroninės prekybos kontrolę. Mokymų temos – informacijos paieška, jos vertinimas ir analizė elektroninėje erdvėje, siekiant užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą; informacijos elektroninėje erdvėje rinkimo priemonės, siekiant užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Biuro darbuotojai suteikė teorinių ir praktinių žinių apie nusikaltimų/pažeidimų, daromų panaudojant elektroninę erdvę, tyrimo metodus, tinklų ir interneto veikimo principus.
Priėmus Indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimo įstatymo papildymą, pakeisti VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ direktoriaus įsakymu patvirtintas Draudėjų patikrinimų taisykles, jose nurodant, kokius informavimo būdus ir priemones tikrina įmonės darbuotojai atlikdami draudėjų patikrinimus.
VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ direktoriaus 2016-05-30 įsakymu Nr. V-46 patvirtintos Indėlių draudimo ir įsipareigojimų investuotojams draudimo sistemos dalyvių patikrinimų taisyklės. Jose numatyta, kad, tikrindamas, kaip draudėjas įgyvendina draudėjui nustatytą informavimo apie indėlių ar įsipareigojimų investuotojams draudimą pareigą, tikrintojas privalo:išsiaiškinti, kokiais būdais ir priemonėmis draudėjas informuoja savo esamus ir būsimus indėlininkus ar investuotojus apie indėlių ar įsipareigojimų investuotojams draudimą;įvertinti draudėjo skleidžiamos informacijos turinį;atlikti draudėjo darbuotojų žinių lygio nustatymą.Be to, tikrintojai, atlikdami draudėjų patikrinimus, turi pildyti nustatytos formos kontrolinius klausimynus. Pagal juos vertinama, pavyzdžiui:informacijos indėlininkams teikimo interneto svetainėse ir visose vietose, kuriose indėlių draudimo sistemos dalyvis teikia finansines paslaugas;informacijos suteikimo, prieš sudarant sutartį su klientu;specialiųjų indėlininkų informavimo atvejų;investuotojų informavimo privalomos minimalios vietos;informacijos investuotojui turinio reikalavimų.
Siekiant užtikrinti, kad prognozuojamas 2017 metų programos pajamų dydis būtų pagrįstas skaičiavimais ir išsamia analize ir kad einamaisiais metais visos gautos pajamos būtų paskirstytos programos priemonėms vykdyti, rekomenduojame parengti ir patvirtinti programos pajamų planavimo tvarką.
Aplinkos ministerija 2016-09-19 įsakymu Nr. D1-625 pakeitė Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo tvarką, kurią papildė nuostatomis dėl programos pajamų planavimo.
Rekomenduojame užtikrinti, kad, skiriant biudžeto lėšų valstybės įmonėms miškų urėdijoms valstybės funkcijoms vykdyti, finansavimo sutartys būtų pasirašomos asignavimo valdytojo, jose būtų numatyti vertinimo kriterijai ir atsiskaitymas už jų vykdymą, suplanuotas detalus biudžeto lėšų paskirstymą pagal išlaidų ekonominę paskirtį (klasifikaciją).
Aplinkos ministerija 2016-09-19 įsakymu Nr. D1-625 papildė Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo tvarkos aprašą: nustatė, kad, sudarant biudžeto lėšų naudojimo sutartis turi būti nurodytos Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžeto sudarymo ir vykdymo tvarkos 61 p. nurodytos sąlygos ir sutartys būtų pasirašomos aplinkos ministro ar jo įgalioto asmens.
Siekiant užtikrinti teisingos informacijos apie atidėjinius ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus pateikimą, rekomenduojame parengti išaiškinimą dėl viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartų taikymo atidėjinių ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų apskaitai ir informacijos apie šiuos įsipareigojimus pateikimo finansinių ataskaitų rinkiniuose ir VSAKIS.
2022-08-31 parengtos rekomendacijos Nr. SR-1/2022-08 „Dėl atidėjinių ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir neapibrėžtojo turto finansinės apskaitos“, kurios paskelbtos Finansų ministerijos internetiniame puslapyje.
Siekiant užtikrinti efektyvią teikiamų socialinės globos paslaugų kokybės kontrolę: nustatytu periodiškumu vykdyti socialinės globos paslaugas senyvo amžiaus asmenims teikiančių įstaigų patikrinimus; neatitikimų pašalinimą stebėti iki tol, kol jie bus pašalinti; vykdyti nustatytų pažeidimų įstaigose prevenciją ir gerosios praktikos pavyzdžių, įgyvendinant socialinės globos normas, sklaidą, skelbti šią informaciją departamento interneto svetainėje.
1.Siekiant užtikrinti nustatytą tikrinimų periodiškumą, Socialinių paslaugų priežiūros departamento pateiktais skaičiavimais, kasmet būtina atlikti vidutiniškai 90 subjektų pirminių patikrinimų, tam Įstaigų priežiūros skyriuje iš viso reikia 19 darbuotojų. 2015 m. Įstaigų priežiūros skyriuje dirbo 8 darbuotojai, atlikta 60 pirminių patikrinimų. Tikėtina, kad pasibaigus 5 metų laikotarpiui ir trūkstant žmogiškųjų išteklių, dalis įstaigų bus neįvertintos. 2.Siekiant nustatyti kaip buvo pašalinti trūkumai, atliekami antriniai ir tretiniai patikrinimai. 2015 m. atlikta 20 antrinių patikrinimų, 2016 m. (iki spalio 1 d.) 29 antriniai ir 5 tretiniai patikrinimai. Jei buvo pašalinti ne visi nustatyti trūkumai, po antrinio vertinimo licencijos galiojimas stabdomas, po tretinio – naikinamas. 2015 m. 11, 2016 m. 13 licencijų galiojimai sustabdyti, priimti 2 sprendimai panaikinti licencijas dėl netinkamos veiklos. 3.Rekomendacijos įstaigoms dėl dažniausiai nustatomų neatitikimų skelbiamos interneto puslapyje http://www.sppd.lt/lt/veiklos-sritys-copy/licencijavimas/metodines-rekomendacijos/, departamento specialistai nuolat konsultuoja įstaigas.
Siekiant užtikrinti duomenų sklaidą ir kelti turto vertintojų kvalifikaciją, įpareigoti Turto vertinimo priežiūros tarnybą: kaupti, sisteminti ir analizuoti duomenis apie patikrintas turto vertinimo ataskaitas ir jose nustatytus teisės aktų pažeidimus.
Finansų ministro 2016-09-30 įsakymu Nr. 1K-367 „Dėl finansų ministro 2015-11-23 įsakymo Nr. 1K-344 „Dėl Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“, buvo pakeisti Tarnybos nuostatai. Juose numatyta, kad Tarnyba privalo kaupti, sisteminti ir analizuoti duomenis apie turto arba verslo vertinimo ataskaitų atitikties Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 str. reikalavimams nagrinėjimo rezultatus ir juos apibendrinusi skelbti Tarnybos interneto svetainėje. Taip pat pavesta rengti rekomendacijas turto arba verslo vertintojams pagal apibendrintus duomenis apie dažniausiai nustatomus pažeidimus ir šias rekomendacijas skelbti Tarnybos interneto svetainėje.
Strateginiame veiklos plane nustatyti vertinimo kriterijus, kurie leistų įvertinti mokslo tiriamųjų darbų ir eksperimentinės plėtros srityje pasiektus rezultatus.
Krašto apsaugos sistemos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane nustatytas uždavinio „Panaudoti mokslinį potencialą gynybos reikmėms“ vertinimo kriterijus: „Krašto apsaugos ministerijos finansuotų ir vykdomų gynybos srities mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros projektų skaičius (vnt.).
Kontroliuoti mokslo tiriamųjų darbų ir eksperimentinės plėtros projektams skirtų valstybės biudžeto asignavimų panaudojimą.
2016-12-12 pasirašytas susitarimas Nr. 6SU-22/1 dėl 2016-03-23 biudžeto lėšų naudojimo sutarties Nr. 6SU-4/10V-15 pakeitimo, numatant, kad, vykdytojui nustatyta tvarka neatsiskaičius už panaudotas lėšas, Krašto apsaugos ministerijai pareikalavus, vykdytojas moka 0,02 proc. delspinigių nuo panaudotų lėšų sumos už kiekvieną uždelstą tinkamai atsiskaityti dieną. Vėluojant tinkamai atsiskaityti daugiau kaip 20 dienų, Krašto apsaugos ministerija turi teisę sutartį nutraukti.Taip pat patikslintas Mokslo tiriamųjų darbų projektų inicijavimo ir vykdymo krašto apsaugos sistemoje tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2015-08-25 įsakymu Nr. V-873 „Dėl Mokslo tiriamųjų darbų projektų inicijavimo ir vykdymo krašto apsaugos sistemoje tvarkos aprašo patvirtinimo“, numatant, kad mokslo tiriamųjų darbų projektus įgyvendinančiai įstaigai neatsiskaičius už Krašto apsaugos ministerijos skirtų lėšų panaudojimą sutartyje numatytais terminais, Krašto apsaugos ministerijos Ginkluotės ir valdymo sistemų departamento Mokslo ir technologijų skyrius ne vėliau kaip per 2 darbo dienas kreipiasi raštu į ją dėl sutartinių įsipareigojimų vykdymo ir galimos atsakomybės taikymo.
Peržiūrėti investicijų projektų atrankos kriterijus ir balų sistemą, kad investicijų projektai būtų atrenkami objektyviai.
Aplinkos ministerija 2017-01-05 nauja redakcija išdėstė Aplinkos ministro valdymo sričių valstybės investicijų projektų rengimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašą, kuriame patikslino projektų atrankos procedūras, nustatė projektų atrankos balų sistemą.
Skaidresniam ir objektyvesniam mokesčių mokėtojų atrankos tikrinimams procesui vykdyti tikslinga užtikrinti, kad atrankos Audito IS priemonėmis metu atliekamas ekspertinis vertinimas būtų pagrįstas konkrečiais vertinimo kriterijais.
Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2016-12-21 įsakymu Nr. V-714 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2015-06-08 įsakymo Nr. V-255 „Dėl Mokesčių mokėtojų atrankos kontrolės procedūroms bei stebėsenos veiksmams nuostatų ir Valstybinės mokesčių inspekcijos ar apskričių valstybinių mokesčių inspekcijų administracijos padalinių tikrintinų mokesčių mokėtojų plano formos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtinta nauja Mokesčių mokėtojų atrankos kontrolės procedūroms bei stebėsenos veiksmams nuostatų redakcija.Mokesčių mokėtojų atrankos nuostatų 6 punkte nurodyti kriterijai, pagal kuriuos parenkami stebėsenos veiksmai bei kontrolės procedūros.Mokesčių mokėtojų atrankos nuostatų 6 priede „Veiksniai ir priežastys, atsižvelgiant į kuriuos mokesčių mokėtojai gali būti neatrenkami kontrolės procedūroms“ nurodytos priežastys, dėl kurių mokesčių mokėtojai kontrolės procedūroms gali būti neatrenkami.
Žemės ūkio ministro 2017 m. vasario 10 d. įsakymu Nr. 3D-105 „Dėl žemės ūkio ministro 2011 m. rugpjūčio 4 d. įsakymo Nr. 3D-608 „Dėl Investicijų projektų atrankos komisijos sudarymo, jos darbo reglamento ir investicijų projektų atrankos kriterijų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslinti žemės ūkio srities investicijų projektų atrankos kriterijai ir balų sistema.
Tobulinti atrankos projektų nuostatus: numatyti aiškias prioritetines kryptis, kuriose galėtų veikti jaunimo organizacijos.
Patobulinti atrankos konkursų nuostatai atsižvelgiant į audito ataskaitoje pateiktas rekomendacijas.
Imtis priemonių siekiant užtikrinti tinkamą programos „Erasmus+“ administravimą ir teisėtą valstybės biudžeto lėšų naudojimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Jaunimo reikalų departamento funkcijų peržiūrą ir ex-ante vertinimą dėl atitikimo Europos Reglamento nuostatoms, reglamentuojančioms Erasmus + programos lėšų administravimą. Buvo nuspręsta palikti administravimo funkcijas VŠĮ Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūrai, įtvirtinant jos teisines galias įstatymu. 2016-11-10 įstatymo Nr. XII-2778 buvo papildytas įstatymo 7(2) straipsnis, įtraukiantis Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūrą į reglamentavimą, nors tam prieštaravo Vidaus reikalų ministerija.
Siekiant užtikrinti duomenų sklaidą ir kelti turto vertintojų kvalifikaciją, įpareigoti Turto vertinimo priežiūros tarnybą: apibendrintus duomenis apie turto vertinimo ataskaitose nustatytus dažniausius pažeidimus periodiškai skelbti tarnybos interneto svetainėje.
Finansų ministro 2016-09-30 įsakymu Nr. 1K-367 „Dėl finansų ministro 2015-11-23 įsakymo Nr. 1K-344 „Dėl Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“, buvo pakeisti Tarnybos nuostatai. Juose numatyta, kad Tarnyba privalo kaupti, sisteminti ir analizuoti duomenis apie turto arba verslo vertinimo ataskaitų atitikties Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 str. reikalavimams nagrinėjimo rezultatus ir juos apibendrinusi skelbti Tarnybos interneto svetainėje. Tarnybos interneto svetainėje pateikiama informacija apie turto ir verslo vertinimo ataskaitų numerius, vertinimo ataskaitų parengimo datas, vertinimo sritis ir vertinimo ataskaitų atitiktį Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnyje nustatytiems reikalavimams. Taip pat nurodomi Tarnybos nustatyti pažeidimai.
2016-07-28 Energetikos ministro įsakymu Nr. 1–214 patvirtintas Energetikos ministerijos Tarptautinio bendradarbiavimo ir planavimo skyriaus vyr. specialisto pareigybės aprašymas, kuris papildytas punktais, kurie įpareigoja teikti atitinkamą informaciją nustatytais terminais į Stebėsenos informacinę sistemą. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje ministerijai atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 85 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.).Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Įgyvendinant veiksmų planą, nustatyti valstybės paramos apsirūpinant būstu viešinimo priemones, kurias tikslinga taikyti ministerijai, kurias - savivaldybėms.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-05-31 įsakymu Nr. A1-267 patvirtintas rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planas ir numatyta, kad ministerija nuolat teikia informaciją apie numatomus pokyčius ir priimtus teisės aktus, susijusius su parama būstui įsigyti ar išsinuomoti įvairiose visuomenės informavimo priemonėse, o savivaldybės informaciją skelbia interneto svetainėse, „Facebook“ paskyrose, tiesiogiai bendraujant su gyventojais.
Siekiant, kad valstybinių parkų ir rezervatų direkcijos galėtų valdyti ir naudotis valstybei nuosavybės teise priklausančia žeme, atlikti Čepkelių, Kamanų, Viešvilės valstybinių ir Žuvinto biosferos rezervatų valstybei nuosavybės teise priklausančios žemės kadastrinius matavimus ir teisinę registraciją.
Žuvinto biosferos rezervato ir Kamanų valstybinio gamtinio rezervato valstybinės žemės kadastriniai matavimai ir teisinė registracija atlikti 2015 m. Čepkelių ir Viešvilės valstybinių gamtinių rezervatų valstybinės žemės kadastriniai matavimai bus atliekami panaudojant 2014–2020 m. programos ES lėšas. Įvykdytas Čepkelių ir Viešvilės valstybinių rezervatų planavimo schemų (ribų ir tvarkymo planų) rengimo pirkimas. 2018 m. parengus ribų planus, bus vykdomas Čepkelių ir Viešvilės valstybinių rezervatų ribų kadastrinių matavimų ir teisinės registracijos paslaugų pirkimas.
Užtikrinti, kad būtų parengtas ir organizacijos lygmeniu taikomas veiklos tęstinumo valdymo planas, apimantis visas valdomas ir tvarkomas informacines sistemas, nustatant atsakingus asmenis ir jų funkcijas, detalias atkūrimo procedūras pagal skirtingus incidentų scenarijus, maksimalius leistinus neveikimo laikotarpius ir plano veiksmingumo išbandymo reikalavimus.
Nustatyti investicijų projektų, finansuotų valstybės biudžeto lėšomis, stebėsenos tvarką, be kita ko joje numatant pagal aplinkybes/poreikį galimus apribojimus įsigyto ar sukurto turto disponavimui.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-09-20 nutarimo Nr. 749 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. balandžio 26 d. nutarimo Nr. 478 „Dėl Valstybės lėšų, skirtų valstybės kapitalo investicijoms, planavimo, tikslinimo, naudojimo, apskaitos ir kontrolės taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ nuostatos leis spręsti 2016 m. atlikto audito metu nustatytas problemas ir įgyvendinti pateiktas rekomendacijas dėl tolesnės investicijų projektų stebėsenos: reikalaujama, įgyvendinus projektą, penkerius metus stebėti investavimo objekto veiklą ir tokį pat laikotarpį be Vyriausybės ar savivaldybės tarybos sprendimo nekeisti ir nenutraukti šio objekto veiklos. Patvirtinus nutarimo projektą, bus pradėta vykdyti įgyvendintų investicijų projektų, kurie parengti nuo 2018 m., stebėsena.
Siekiant, kad visiems smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims nedelsiant po smurto įvykio būtų suteikta pagalba, tobulinti pagalbos organizavimo sistemą taip, kad: (...) būtų nustatytas konkretus terminas, per kurį vaiko teisių apsaugos skyriai, gavę iš policijos informaciją apie vaikus, kurie patyrė smurtą, buvo jo liudininkai ar gyvena aplinkoje, kurioje buvo smurtauta, turi susisiekti su minėtais vaikais (jų atstovais).
Seimas 2017-09-28 priėmė Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo Nr. I-1234 pakeitimo įstatymą Nr. XIII-643, kuris įsigalioja 2018-07-01. Įstatyme numatyta, kad Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba ar jos įgaliotas teritorinis skyrius, reaguodamas į pranešimą apie galimą smurto prieš vaiką naudojimą, galimai kilusį pavojų vaiko saugumui, sveikatai, gyvybei ar vaiko buvimą jam nesaugioje aplinkoje, privalo ne vėliau kaip per 6 valandas nuo pranešimo gavimo momento susitikti su vaiku (36 str. 1 ir 2 d.) ir, nustačius grėsmės vaikui lygį, imtis įstatyme numatytų veiksmų (38-40 str.).
Siekiant rezultatyvesnio mokesčių mokėtojų atrankos tikrinimams proceso, nustatyti priemones, kad atrenkant mokesčių mokėtojus į tikrinimo planus būtų aktyviau naudojama specialiai mokesčių mokėtojų atrankai pritaikyta Audito IS.
Valstybinės mokesčių inspekcijos 2016-07-18 viršininko įsakymu Nr. V-397 patvirtintų Atrankos efektyvumo vertinimo nuostatų 29.5 papunktyje numatytas rodiklis: „Audito IS pagalba (pagal centralizuotai sudarytas filtrų sekas ir atrankos rekomendacijas) atrinktų patikrinimų padaliniams mokesčių mokėtojų dalis (skaičiuojamas atskirai mokestiniams tyrimams, mokestiniams patikrinimams ir operatyviems patikrinimams), kuri skaičiuojama kaip Audito IS pagalba patikrinimų padaliniams atrinktų atvejų skaičiaus ir visų patikrinimų padaliniams atrinktų atvejų skaičiaus santykis“.
Atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos parengtas strateginio planavimo dokumentų duomenų pateikimo į Stebėsenos informacinę sistemą 2016 m. suvestines ataskaitas, Vidaus reikalų ministerijos padaliniams ir ministro valdymo srityse veikiančioms įstaigoms buvo nurodyta (nurodymas pateiktas žodine forma, per ministerijos viceministrų ir ministerijos kanclerio organizuojamus ministerijos administracijos padalinių ir įstaigų prie ministerijos, Vyriausybės įstaigų ir kitų ministrui pavestose valdymo srityse veikiančių įstaigų vadovų pasitarimus) laiku teikti ministerijos atsakingam padaliniui nustatytos apimties informaciją, reikalingą duomenų pateikimui į sistemą. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 61 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Teisingumo ministro 2017-04-25 įsakymu Nr. 1R-108 patvirtintas Teisingumo ministro valdymo sričių strateginių veiklos planų ir kitų planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenos ir atsiskaitymo už rezultatus tvarkos aprašas. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 69 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Policijos departamentas).
2024 m. patvirtintas aprašas, nustatantis viešojo ir privataus sektorių partnerystės sutarčių rizikų vertinimo, valdymo priemonių įgyvendinimo ir stebėsenos tvarką bei periodiškumą, 2025 m. patvirtintos taisyklės, apibrėžiančios projekto vadovo ir (ar) komandos veiksmus ir jų periodiškumą valdant ir prižiūrint partnerystės sutartis.
Susisiekimo ministro 2016-04-14 įsakymu Nr. 3-122 patvirtintas Biudžeto ir valstybės turto valdymo departamento Ekonomikos ir biudžeto skyriaus vyriausiojo specialisto pareigybės (pagal darbo sutartį) aprašymas, kur pareigybės paskirtyje numatyta "programų vykdymo ataskaitų duomenims įvesti į Stebėsenos informacinę sistemą." 2016-07-27 Susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-256 patvirtinta Biudžeto ir valstybės turto valdymo departamento Ekonomikos ir biudžeto skyriaus vyriausiojo specialisto (karjeros valstybės tarnautojo A lygio 14 kategorijos) pareigybės aprašymas, numatantis finansinių rodiklių reikšmių tvarkymą Stebėsenos informacinėje sistemoje. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 100 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Užtikrinti, kad strateginiuose veiklos planuose būtų atsakingai planuojamas bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimas, atsižvelgiant į strateginių veiklos planų projektų derinimo metu gaunamas Vyriausybės kanceliarijos pastabas.
Aplinkos ministerija į Vyriausybės kanceliarijos biudžeto derybų pažymoje pateiktas pastabas dėl efektyvumo didinimo veiklų 2017–2019 m. ministerijos strateginiame veiklos plane (2016 m. lapkričio mėn. redakcija) buvo atsižvelgusi iš dalies: numatyta priimti sprendimus ir parengti reikalingus teisės aktus dėl viešosios įstaigos „Grunto valymo technologijos“ reorganizavimo; dėl viešosios įstaigos turizmo centro „Palūšė“ likvidavimo; dėl saugomų teritorijų direkcijų sujungimo į stambesnes įstaigas. Tačiau ministerija nesuplanavo priemonių skirtų veiklos efektyvumui didinti personalo valdymo, turto valdymo ir priežiūros srityje, kurias siūlė Vyriausybės kanceliarija, atsižvelgdama į tai, kad Aplinkos ministerija viršija ministerijų medianas šiose srityse: 1,5 karto vienam darbuotojui tenkančias personalo valdymo funkcijų vykdymo išlaidas (ministerijoje jos sudaro 363,37 Eur, ministerijų mediana – 255,5 Eur) ir 1,4 karto vienam personalo valdymo darbuotojui tenkantį darbuotojų skaičių (ministerijoje – 58, ministerijų mediana – 81).2017 m. gegužės mėn. patvirtinus Aplinkos ministerijos 2017–2019 m. strateginio veiklos plano naują redakciją veiklos efektyvumo didinimo krypčių plane nebeliko. Tam tikrus veiklos efektyvumo didinimo darbus ministerija numatė 2018-2020 m. strateginiame veiklos plane: 2017 m. pradėto valstybinių miškų valdymo konsolidavimo vienoje valstybės įmonėje darbų tęsimas, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės sistemos veiklos efektyvumo, veiksmingumo ir skaidrumo didinimas, saugomų teritorijų, kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsaugos politiką įgyvendinančių institucijų sistemos optimizavimas, aplinkos monitoringo sistemos tobulinimas, parengti rekomendacijas visoms viešojo sektoriaus institucijoms dėl ekologinių principų perkėlimo į viešąjį sektorių ir tausaus išteklių naudojimo ir t. t.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-04-07 įsakymu A1-166 paskirti ministerijos 2017-2019 m. strateginio veiklos plano programų koordinatoriai bei asmenys, atsakingi už atskiras priemones. Įsakymu patvirtinta, kad teikiant ataskaitas apie vertinimo kriterijų pasiekimą, teikiama aiškinamoji informacija apie kiekvieno vertinimo kriterijaus planinės reikšmės nepasiekimo ar viršijimo priežastis. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 3 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyta 52 atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Skatinant verslą įdarbinti mokslininkus, įteisinti lengvatą, sumažinančią MTEP projektus vykdančių tyrėjų atlyginimams tenkančias socialinio draudimo įmokas.
Atsižvelgdami į valstybinio socialinio draudimo sistemos pokyčius, rekomendaciją laikome nebeaktualia ir stebėseną baigiame.Siekdama surinkti visų suinteresuotų pusių nuomonę apie problemas, susijusias su Lietuvos mokesčių lengvatų MTEP taikymu, ir ją apibendrinti, Ekonomikos ir inovacijų ministerija (2018 m. liepos 31 d. sudarė Darbo grupę dėl inovacijų skatinimo fondo teisinio reguliavimo kūrimo ir pasiūlymų dėl finansinių lengvatų teikimo MTEP veikloms (toliau – darbo grupė). Šiai darbo grupei pavesta pateikti ministerijai pasiūlymus dėl finansinių lengvatų teikimo MTEP veikloms. Atitinkami teisės aktų pakeitimai, susiję su mokesčių lengvatų sistemos tobulinimu, bus parengti atsižvelgiant į darbo grupės pateiktus siūlymus.
Siekiant užtikrinti Privalomojo sveikatos draudimo fondo rezervo kaupimą, teisės aktuose nustatyti aiškius rezervo saugojimo reikalavimus.
2020-10-21 Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklės išdėstytos nauja redakcija (2020 m. spalio 21 d. Nr. 1181), kuria nustatyta, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (toliau – PSDF) biudžeto neinvestuotos, nepaskirstytos ir mokėjimams atlikti nenaudojamos PSDF biudžeto rezervo lėšos saugojamos PSDF biudžeto rezervo sąskaitoje, o PSDF biudžeto rezervas turi būti sudarytas iki einamųjų biudžetinių metų gruodžio 31 d. Atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planą tvirtina Valstybinės ligonių kasos direktorius. 2021 m. atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planas patvirtintas 2021-01-27 įsakymu Nr. 1K-23, 2021-07-30 įsakymu Nr. 1K-230, 2022 m. pervedimų planas – 2022-01-07 įsakymu Nr. 1K-6. 2022 m. audito metu įvertinus PSDF rezervo sudarymą 2021 m. Fondo rezervo sudarymas 2021 m. ir laikymas atitiko teisės aktų nuostatas.
Kad dėl nenaudojamo turto laiku būtų priimti racionalūs sprendimai, ieškoti būdų, leidžiančių vykdyti nuolatinę stebėseną įsitikinant turto buvimu ir būklės įvertinimu.
Sveikatos apsaugos ministerijoje įsteigtas struktūrinis padalinys Valstybės turto valdymo skyrius, ministro 2018-10-05 įsakymu Nr. V-1100 patvirtinti skyriaus nuostatai. Skyriaus darbuotojų pareigybėse nustatyta, kad jie analizuoja kaip naudojamas ministerijos, įstaigų prie ministerijos, ministerijos įsteigtų viešųjų įstaigų patikėjimo teise, panaudos ar nuomos sutarčių pagrindu valdomas valstybei nuosavybės teise priklausantis turtas, vyksta ir apžiūri turtą jo buvimo vietoje, rengia turto apžiūros pažymas, teikia išvadas ir pasiūlymus dėl jo panaudojimo efektyvumo ir (ar) nurašymo (likvidavimo). Faktiškai yra vykdomos perduoto pagal panaudos sutartis turto apžiūros turto buvimo vietoje. Sveikatos apsaugos ministro 2018-04-24 įsakymu Nr. V-512 patvirtintas ministerijos patikėjimo teise valdomo turto perdavimo panaudos pagrindais organizavimo ir turto valdymo priežiūros tvarkos aprašas. Apraše detalizuoti turto, perduoto panaudos pagrindais, priežiūros vykdymo reikalavimai ir kontrolė, numatytas turto buvimo vietoje įvertinimas.
Siekiant, kad teisė pavojingąsias atliekas tvarkyti būtų suteikta tik tiems atliekų tvarkytojams, kurių veikla nekels neigiamo poveikio visuomenės sveikatai, užtikrinti, kad išvados dėl planuojamos pavojingųjų atliekų tvarkymo veiklos būtų teikiamos įsitikinus būsimos taršos sklaidos skaičiavimų teisingumu.
Nacionalinis visuomenės sveikatos centras prie Sveikatos apsaugos ministerijos
Nacionalinio visuomenės sveikatos centro direktorius patvirtino Planuojamos ūkinės veiklos taršos sklaidos skaičiavimo pagrįstumo užtikrinimo tvarkos aprašą. Patvirtinus šį aprašą sukurta procedūra planuojamos ūkinės veiklos taršos sklaidos skaičiavimų teisingumui įvertinti.
Turto valdytojo planavimo dokumentuose nustatyti veiklos rodiklius, kurie parodytų perduoto turto valdymo efektyvumą.
Ministerija priėmė Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų įstaigų veiklos finansinių rezultatų vertinimo kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir vadovaujančių darbuotojų mėnesinės algos kintamosios dalies nustatymo tvarkos aprašo pakeitimus, kuriais įtvirtintas kiekybinis efektyvaus perduoto turto valdymo ir naudojimo rodiklis sveikatos priežiūros viešosioms įstaigoms. Ministerijos 2019 m. veiklos plane (sveikatos apsaugos ministro 2019-02-22 įsakymas Nr. V-245) nustatyti valstybės turto, ministerijos valdomo patikėjimo teise, valdymo ir naudojimo rodikliai ir jų vertinimo kriterijai.Tačiau nustatyti rodikliai susiję su procesais (pvz., valdomo turto naudojimo ir disponavimo juo teisės aktų nustatyta tvarka koordinavimas, neterminuotų panaudos sutarčių atnaujinimas, Vyriausybės nutarimo projektų, perduodant turtą kitiems subjektams, parengimas) ir neleidžia įvertinti turto valdymo rezultatų ir efektyvumo. Be to, nėra aišku, kuo remiantis parinktos vertinimo kriterijų reikšmės.Atsižvelgus į tai, kad įgyvendinant audito rekomendacijas yra planuojama spręsti klausimą dėl tinkamiausio valstybės turto valdytojo parinkimo, tolimesnė šios rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena netikslinga.
Siekiant skatinti nacionalinių parkų direkcijas teikti naujas paslaugas ir gauti papildomas pajamas parkų priežiūrai, peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir prireikus priimti atitinkamus sprendimus.
Kultūros ministerija 2016 m. gruodžio 29 d. pakeitė Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijos nuostatus ir peržiūrėjo šio parko ir Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcijų darbuotojų skaičių, jų funkcijas ir pareigybes.
Užtikrinti, kad būtų atlikta Kauno tardymo izoliatoriuje esančio viso turto, atsargų ir įsipareigojimų inventorizacija ir, atsižvelgiant į inventorizacijos rezultatus, būtų nustatyti teisingi apskaitos duomenys.
2018-07-12 pateiktas 2017-09-06 inventorizacijos komisijos posėdžio protokolas Nr. 8-799 KTĮ direktoriaus įsakymas dėl 2017 metų neeilinės inventorizacijos atlikimo Valstybės kontrolei nepateiktas. Iš posėdžio protokolo matyti, kad į inventorizacijos komisijos sudėtį KD darbuotojai įtraukti, svarstyti 2017 m. neeilinės inventorizacijos rezultatai. Posėdyje komisija nutarė siūlyti KTĮ direktoriui patvirtinti inventorizacijos rezultatus (iš viso 12 siūlymų – užpajamuoti, perduoti nenaudojamą turtą, mažinti materialiai atsakingų asmenų skaičių ir kt.). 2018-07-12 KD pateikė 2017-10-11 Kauno tardymo izoliatoriaus 2017 m. 9 mėn. Biudžeto ataskaitų rinkinį. Biudžeto ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto IV skyrius skirtas informacijai apie valstybinio audito rekomendacijų įgyvendinimą. Išnagrinėjus pateiktą informaciją nustatyta, kad teiktų rekomendacijų įgyvendinimas vykdomas.2018-07-12 Kauno tardymo izoliatoriaus direktoriaus 2018-01-16 įsakymas Nr. 1-11 „Dėl valstybės turto nurašymo“ Šiuo įsakymu ilgalaikis materialusis turtas pripažintas nereikalingu ar netinkamu naudoti, įpareigojama turtą nurašyti ir likviduoti. 2018-07-12 Kauno tardymo izoliatoriaus 2018-01-15 raštas Nr. 11-201 Kalėjimų departamentui „Dėl valstybinio audito rekomendacijų įgyvendinimo“. Išnagrinėjus šį raštą nustatyta, kad: 2017-08-08 KTĮ įsakymu Nr. I-278 sudaryta komisija neeilinei inventorizacijai atlikti; 2017-09-16 inventorizacijos komisija posėdžio protokolu Nr. 8-799 užprotokolavo atliktos neeilinės inventorizacijos rezultatus; 2017-08-18 KTĮ įsakymu Nr. I-288 komisija įpareigota vertinti ir nustatyti nepajamuoto ilgalaikio ir trumpalaikio turto, atsargų vertę grynąja realizavimo verte, Buhalterinės apskaitos skyrius - įtraukti šį turtą į apskaitą.; Buhalterinės apskaitos skyrius, vadovaudamasis 2017-12-28 posėdžio protokolu Nr. 8-1007, įtraukė turtą į apskaitą – suma 1322,2 Eur.
Įvertinti Kauno tardymo izoliatoriaus struktūrą ir užtikrinti, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.
Įgyvendinant rekomendaciją, Kauno tardymo izoliatoriaus direktoriaus įsakymais buvo panaikintos Ūkio skyriaus pirties vedėjo, Ūkio skyriaus skalbėjo, Buhalterinės apskaitos buhalterio ir kasininko pareigybės. Įstaigos direktoriaus įsakymais taip pat papildyti pareigybių aprašymai funkcijomis, kurios tapo nuolatinio pobūdžio (papildyti Sveikatos priežiūros tarnybos klinikos laboranto, Personalo skyriaus inspektoriaus, Ūkio skyriaus elektriko, Ūkio skyriaus santechniko, Ūkio skyriaus sandėlininko pareigybės aprašymai). Įstaigoje buvo naujai parengti teisės aktai: Priemokų nustatymo, mokėjimo statutiniams valstybės tarnautojams ir valstybės tarnautojams bei vienkartinių pinginių išmokų, materialinių pašalpų skyrimo ir mokėjimo valstybės tarnautojams tvarkos aprašas; Darbuotojų darbo užmokesčio nustatymo tvarkos aprašas. Stiprinant įstaigos vidaus kontrolės sistemą, sudaryta nauja Finansinių, materialinių išteklių ir personalo valdymo taryba, kuri analizuoja įstaigos finansinę, ūkinę veiklą, teikia siūlymus įstaigos direktoriui lėšų panaudojimo, veiklos racionalizavimo ir personalo valdymo klausimais.
Rengiant naują Lietuvos Respublikos teritorijos bendrąjį planą, suformuluoti jo sprendinių stebėsenos rodiklių sistemą, pagal kurią būtų galima stebėti valstybėje vykstančius aplinkos pokyčius ir juos vertinti ekonominiais, socialiniais, aplinkosauginiais, kultūriniais aspektais.
Vadovaujantis Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo 13 straipsniu ir siekiant sistemingai stebėti valstybės teritorijoje vykstančius kokybinius ir kiekybinius aplinkos pokyčius ir juos vertinti, patvirtinta Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinių įgyvendinimo programa, kuria nustatyti Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinių įgyvendinimo stebėsenos rodikliai, reikalingi vertinant planuojamos teritorijos ir jos aplinkos pokyčius ir tobulinant Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinius.
Siekiant, kad būtų įgyvendintas esminių viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijų nepriklausomumas, būtina užtikrinti, kad įmokas už minimalųjį prieigos paketą ne tik nustatytų, bet ir surinktų nuo vežėjų nepriklausomos įstaigos ar įmonės.
LRV 2020-04-08 nutarimu Nr. 356 „Dėl LRV 2004-05-19 nutarimo Nr. 610 „Dėl Užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą apskaičiavimo ir skelbimo, konkrečios geležinkelio įmonės (vežėjo) mokėtino užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą dydžio apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo” buvo patvirtintos Užmokesčio už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą ir užmokesčio už skirtus, bet nepanaudotus viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumus apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklės, kuriose nustatyta, kad užmokestį už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą apskaičiuoja ir surenka viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas, t. y. AB ,,Lietuvos geležinkeliai“ įsteigta dukterinė bendrovė viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijoms vykdyti – AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“.
Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - planuojant ministerijos struktūros ar kt. pertvarkas, pagrįsti jų poreikį, numatyti kaip bus vertinamas jų rezultatas, vertinti atliktų pertvarkų poveikį.
2017 m. balandžio–rugpjūčio mėn. atlikta ministerijos darbo organizavimo, struktūros ir funkcijų analizė. Pagal ją atlikta struktūros pertvarka įsigaliojo 2018 m. sausio 15 d. Nuo 2019 m. kovo 1 d. ministerijoje įvyko dar viena struktūrinė pertvarka, suformuota Strateginių sprendimų paramos grupė, padaliniai, sprendžiantys sudėtingus, kompleksinius su politikos formavimu, susijusius ministerijos uždavinius performuoti į grupes. Atlikus padalinių funkcijų analizę, atskirtos tarpusavyje nesusijusios veiklos ir pradėjo veikti atskiros Atminties institucijų politikos ir Kultūros paveldo politikos grupės. Kultūros ministerija teigia, kad ministerijos kaip valstybės politiką formuojančios institucijos struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl atliktą struktūros pertvarkymo efektyvumą ji vertina ne pagal formalizuotas procedūras, bet pagal pagrindinius veiklos rezultatus – Vyriausybės programos įgyvendinimo plane suplanuotų veiksmų įvykdymą (2020 m. liepos 1 d. duomenimis – iš 58 veiksmų įvykdyta 51 arba 88 proc.). Atsižvelgiant į tai bei įvertinus susidariusią situaciją dėl COVID-19 viruso (paskelbtos ekstremaliosios situacijos ir karantino), ministerijos nuomone, veikla turi būti organizuojama pagal aktualią situaciją (orientuojant ją į pandemijos pasekmių švelninimą), todėl atlikti veiklos bei struktūros pertvarkos (įvykusios 2018 m.) vertinimą nėra aktualu ir tikslinga. Kadangi atliktų pertvarkų poveikis (vertinant funkcijų apimties ir joms skiriamo laiko, tam naudojamų žmogiškųjų ir finansinių resursų sutaupymo atžvilgiu, pagal nusistatytus rodiklius) nebuvo vertinamas, ir tolimesnių veiksmų vertinant šių pertvarkų poveikį ministerija neplanuoja, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant sukurti nuoseklią, nuolat veikiančią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo veiklos priežiūros sistemą, parengti ir patvirtinti tvarką, pagal kurią viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas rengtų ir teiktų jam perduoto turto valdymo, naudojimo ir gautų pajamų bei patirtų sąnaudų ataskaitas.
Susisiekimo ministerija 2019-05-16 įsakymu Nr. 3-236 patvirtino Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise valdyti perduoto turto ir turto, valdomo kitais teisėtais pagrindais, valdymo, naudojimo ir disponavimo juo efektyvumo kontrolės vykdymo ir viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo pajamų ir sąnaudų, patirtų valdant, naudojant jam perduotą turtą ir disponuojant juo balansavimo teikimo tvarkos aprašą, kuriame nustatyta viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui patikėjimo teise perduoto viešosios geležinkelių infrastruktūros turto valdymo, naudojimo ir gautų pajamų bei patirtų sąnaudų ataskaitų teikimo tvarka, nustatytos ataskaitų formos. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas įpareigotas kiekvienais kalendoriniais metais iki vasario 15 d. teikti nurodytas ataskaitas, Susisiekimo ministerijos administracijos padaliniams pavesta atlikti pateiktų ataskaitų analizes ir teikti rekomendacijas ministerijos vadovybei.
Siekiant užtikrinti nuolatinį viešųjų pirkimų sistemos tobulinimo procesą, būtina numatyti tinkamą sistemos efektyvumo stebėsenos mechanizmą, kuris apimtų: 1) nustatytų veiklos efektyvumo rodiklių nuolatinę analizę; 2) viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kompetencijos įvertinimą; 3) su viešųjų pirkimų centralizavimo procesu susijusių rizikos veiksnių analizę.
Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika.
Nustatyti kriterijus įmonei, vykdančiai inovacinę veiklą, apibrėžti. Tai padėtų išvengti neaiškumų teikiant paramą ir skatinant inovacijas.
2019 m. Ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta tarpžinybinė darbo grupė, atlikusi mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI ) srityse vartojamų terminų analizę, suskirstė juos į klases ir, atrinkusi svarbiausius bei aktualiausius, Ekonomikos ir inovacijų ministerijos bei Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos terminijos komisijoms pateikė pasiūlymus dėl svarbiausių MTI terminų, vartojamų ir vartotinų MTI ir susijusių viešojo valdymo sričių teisėkūroje, apibrėžčių. Valstybinės lietuvių kalbos komisijos (VLKK) Terminologijos pakomisės 2019 m. birželio 27 d. posėdyje 56 terminai patvirtinti kaip teiktini ir vartotini teisės aktuose. Tarp šių terminų VLKK patvirtino ir terminus „inovatyvi įmonė“, „inovacinė veikla“ (rinkinys Nr. 3277) bei „inovacijas kurianti ir (ar) diegianti įmonė“ (rinkinys Nr. 3337). MTI sričių terminai visiems vartotojams yra prieinami Terminų banke adresu: http://terminai.vlkk.lt/pls/tb/tb.search.2019 m. liepos 18 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija 31 viešojo ir privataus sektoriaus instituciją informavo apie VLKK patvirtintus MTI sričių terminus ir prašydama juos vartoti institucijų viešojo valdymo sričių teisėkūroje.
Papildyti keitimų valdymo procesą keitimų prioritetų nustatymo schema, reglamentuojančia keitimų klasifikavimą pagal jų poveikį ir skubumą bei šios schemos taikymą, nustatant keitimų įgyvendinimo prioritetus.
Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, įgyvendinti anksčiau atliktų funkcijų peržiūros rekomendacijas, imtis įgyvendinti kitas svarbias ir aktualias teiktas rekomendacijas (pvz., Saulėlydžio komisijos, užsakytų tyrimų ir t. t.).
Ministerija, vykdydama Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių, patvirtintų Vyriausybės 2018-05-15 nutarimu Nr. 495, reikalavimus:- parengė Tautinių mažumų departamento nuostatų pakeitimus, kurie buvo patvirtinti Vyriausybės 2020-03-10 nutarimu Nr. 210; - kultūros ministro 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-827 buvo patvirtintos Muziejaus valdymo tobulinimo gairės, reglamentuojančios reikalavimus muziejų struktūrai ir darbuotojams (remiantis jomis peržiūrima ir tikslinama nacionalinių ir respublikinių muziejų struktūra bei nuostatai); - kultūros ministro 2020-07-07 įsakymu Nr. ĮV-960 buvo patvirtinta nauja Kultūros paveldo departamento struktūra, susieta su Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme ir kituose teisės aktuose įtvirtintomis šios institucijos funkcijomis.Ministerijos teigimu, Kultūros ministerijos ir kultūros ministro valdymo srityse veikiančių įstaigų struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su galiojančia Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl įgyvendinti ankstesnių Vyriausybių metu teiktas rekomendacijas, kurios, ministerijos nuomone, neatitinka galiojančių teisės aktų, netikslinga.Kadangi tolimesnių veiksmų ministerija imtis neketina, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant mažinti mokinių pasiekimų skirtumus, suplanuoti ir įgyvendinti priemones mokinių pasiekimų atotrūkiui mažinti. Tarp priemonių numatyti ir skirti lėšas:● kokybiškam kompiuterinės įrangos ir ryšio ilgalaikiam palaikymui;● laboratorijų prieinamumui visiems mokiniams, kad gamtos mokslų praktines užduotis visi galėtų atlikti laboratorijose (pvz., įsirengusios šiuolaikines laboratorijas mokyklos turėtų jomis leisti naudotis visiems savivaldybės mokiniams);● stiprinti mokyklų gebėjimus vertinti individualią mokinio pažangą;● užtikrinti konsultacijų prieinamumą visiems mokiniams, kuriems jų reikia.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymu Nr. V-1269 (atnaujintas 2022-09-30) patvirtintos atnaujintos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos. 17 kvalifikacijos tobulinimo programų kompetencijas, kaip dirbti su atnaujintomis programomis patobulino 2177 mokytojų. Mokykloms ir savivaldybėms parengtos ir paskelbtos metodinės rekomendacijos. Nuo 2022 m. lėšos skaitmeninėms ugdymo priemonėms padidintos atitinkamai 30 Eur mokiniui.
Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, sukurti nacionalinių kultūros įstaigų ir kitų ministerijai pavaldžių įstaigų veiklos kokybės vertinimo sistemą, susiejančią institucijos finansavimą ir vertinimo rezultatus.
Patvirtintas (ministro 2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748) vieningas kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys, kuriuo vadovaujantis kasmet bus atliekamas visų įstaigų metinių rezultatų vertinimas. Rinkinys apima bendruosius ir specialiuosius kriterijus, kuriuos lyginant planuojama nustatyti objektyvius įstaigų veiklos rezultatus.Sudaryta (ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV-719) Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos rezultatų vertinimo komisija, kuriai pavesta kasmet teikti rekomendacijas kultūros ministrui dėl įstaigų grupių ir (ar) individualių įstaigų veiklos ir valdymo tobulinimo, siekiant įstaigų veiklos efektyvumo, teikiamų paslaugų kokybės ir prieinamumo didinimo, bei įstaigoms planuojamų biudžeto asignavimų pagrįstumo ir kasmet teikti siūlymus kultūros ministrui dėl įstaigoms keliamų tikslų ir siekiamų rezultatų. 2020 m. atliktas įstaigų veiklos vertinimas bei parengtos Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų ir (ar) įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijos. Ministerijos nuomone, tiesioginis įstaigų finansavimo susiejimas su veiklos rezultatais įmanomas tik įvykdžius finansavimo reformą visos valstybės mastu (centralizuojant pastoviųjų išlaidų apmokėjimą iš valstybės biudžeto). Atsižvelgdama į tai, tolimesnių veiksmų dėl finansavimo susiejimo su veiklos rezultatais ministerija neplanuoja, todėl rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant užtikrinti, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, ir remti negalinčių dirbti socialinį aktyvumą: tikslinti socialinių paslaugų planų sudarymo metodiką – numatyti detalų paslaugų poreikio nustatymo procesą.
2021-02-03 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 66 priimti Socialinių paslaugų planavimo metodikos pakeitimai, kurie apima rekomendacijas savivaldybėms rengiant socialinių paslaugų planus: įtraukti tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius, šeimos, nevyriausybinių organizacijų, jaunimo reikalų tarybas ir tarpinstitucinių grupių atstovus, taikyti gyventojų apklausos, duomenų analizės ir kitus metodus bei remtis socialinei situacijai vertinti svarbia informacija. Pakeitimai sudarys sąlygas savivaldybėms parengti socialinių paslaugų planus, atitinkančius vietos gyventojų poreikius, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, būtų remiamas negalinčių dirbti socialinis aktyvumas.
Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems valdymo sprendimams priimti, tobulinti Švietimo valdymo informacinę sistemą, kad joje būtų teisingi ir aktualūs duomenys, susiję su aukštųjų mokyklų veikla.
Siekiant turėti patikimus duomenis pagrįstiems valdymo sprendimams priimti, ir kad aukštosios mokyklos Studentų registrui pateiktų kuo daugiau švietimo stebėsenai aktualių duomenų, Nacionalinė švietimo agentūra (NŠA) Studentų registre papildė privalomos suvesti informacijos laukų sąrašą.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 -12-29 įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatyta pagal duomenis iš valstybinių registrų atlikti studijų pasiekimų vertinimą. Tai tiesiogiai skatina aukštąsias mokyklas Pedagogų ir Studentų registrams teikti korektišką ir savalaikę informaciją.Papildyta Studentų registro duomenų apimtis užsienio studentų atžvilgiu, konkrečiai apie aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus. Įvedus šiuos duomenis į eksploataciją stebimi Studentų registro duomenys ir aukštųjų mokyklų priimami pripažinimo sprendimai. Kaip numatyta Aukštųjų mokyklų išorinio vertinimo ir akreditavimo apraše (ŠMSM 2019 -12-19 įsakymas Nr. V-1529), duomenys iš valstybinių registrų yra teikiami užsienio ekspertams aukštosios mokyklos veiklos vertinimo metu. Tai skatina aukštąsias mokyklas suvesti į registrus aktualią informaciją apie aukštąją mokyklą.
Numatyti ministerijos strateginių veiklos planų ir strateginių jaunimo politikos dokumentų atsekamas sąsajas.
Ministerija nurodė ministerijos strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių sąsajas su Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos priemonių plano darbais, taip pat strateginio veiklos plano ir Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos įgyvendinimo veiksmų plano kriterijų sąsajas. Tačiau nenumatytos konkrečių strateginio veiklos plano tikslų, uždavinių, priemonių sąsajos su Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. plėtros programos priemonėmis, taip pat Nacionaline pažangos programa, strategija Lietuva 2030 ir kitais strateginiais dokumentais, kuriais įgyvendinama jaunimo politika Lietuvoje. 2021-2030 m. periodui priemones jaunimui planuojama integruoti horizontaliai tiek Socialinės apsaugos ir darbo, tiek kitų ministerijų sritims priskiriamose priemonėse, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).
Identifikuoti visų jaunimo grupių problemas ir tinkamai planuoti valstybės intervencijas joms spręsti bei matuoti šių intervencijų poveikį.
Vykdant jaunimo politikos įgyvendinimo efektyvumo didinimo projektų ministerijos užsakymu atliktas tyrimas, kurio metu identifikuotos jaunimo grupių problemos, pagal kurias rekomenduotos intervencinės priemonės bei rodikliai, kuriais būtų matuojamas intervencinių priemonių poveikis. Planuojant jaunimo politikos priemones ir vykdant intervencijas atsižvelgiama į identifikuotas tikslines grupes: numatytos atskiros priemonės tautinių mažumų jaunimui, moksleiviams ir studentam, mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms, užsienyje gyvenantiems jauniems lietuviams, niekur nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui (NEET). Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Ateityje planuojama poveikio tyrimus plėsti ir jaunimo problemas atliepiančias priemones naujam laikotarpiui planuoti, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).
Siekiant duomenimis grįsto valdymo vertinti kontrolės procedūrų poveikį ir rezultatyvumą: skaičiuojant nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumą, įvesti rodiklį, palyginantį patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje.
Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumui vertinti įvestas (2019-12-16 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-363) papildomas rodiklis: nustatytų nelegaliai (neteisėtai) dirbusių asmenų atvejų ir nelegalaus (neteisėto) darbo patikrinimų skaičiaus santykis, procentais. Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) apskaičiavo 2019 m. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklį, palygindama patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje – 30,4 proc. Nuo 2020 m. šis nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis pradėtas vertinti kas ketvirtį. 2020 m. I ketvirtį apskaičiuotas patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, santykis su visais nelegalaus darbo patikrinimais – 41,7 proc., 2020 m. I pusmetį – 40,1 proc., 2020 m. III ketvirtį – 37,3 proc., 2020 m. – 38,8 proc. VDI 2020 metų veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 35 proc. VDI teritorinių skyrių 2021 m. planinėse užduotyse nustatyta kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė – 36 proc. 2021 m. I ketvirtį apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 37,5 proc.Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami VDI interneto svetainėje.
Siekiant, kad mokytojų darbo apmokėjimą reglamentuojančių teisės aktų nuostatos būtų aiškios ir vienodai taikomos mokyklose: ● reglamentuoti mokytojo darbo krūvio sandaros principus (valandų proporcijas (jų intervalus), ir bendrus minimalaus valandų skaičiaus nustatymo principus privalomoms atlikti veikloms bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui) tais atvejais, kai nustatoma didesnė ar mažesnė nei viso darbo krūvio (1 512 val.) metinė valandų norma;● teikti pagalbą įgyvendinant teisės aktų nuostatas (parengti darbo krūvio sandaros formavimo standartizuotas ir (ar) automatizuotas priemones, teikti išaiškinimus dėl teisės aktų reikalavimų taikymo konkrečiose praktinėse situacijose, skelbti gerosios praktikos pavyzdžius rengiant mokyklų darbo apmokėjimo sistemas, darbo krūvių sandaras).
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 202-08-01 įsakymu Nr. V-1038 (įsigaliojo 2023-09-01) buvo pakeistas ministro įsakymas (2019-03-01 Nr V-186), reglamentuojantis mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo principus. Mokykloms teikiama pagalba taikant teisės aktus- etatinio darbo apmokėjimo skyrelis "Modelio aprašymas" yra papildytas mokyklų apibendrintomis patirtimis, kuriant su darbo santykiais susijusius dokumentus, skyrelyje "Skaičiuoklės" nuo 2022 m. sausio buvo atnaujinta mokytojo darbo užmokesčio skaičiuoklė ir etatinio DU skaičiuoklė mokyklų vadovams. Nacionalinė švietimo agentūra atliko Bendrojo ugdymo mokyklų mokytojų darbo apmokėjimo atitikties teisės aktų nuostatoms tyrimą (2024- 03 01 Nr STP-2), kurio metu vertino ir mokytojų darbo krūvių nustatymo atitiktį teisės aktų nuostatoms. Dėl nustatytų neatitikimų buvo pateikti siūlymai mokykloms, savivaldybėms ir ŠMSM. Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Vidaus teisės aktuose patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principus, pagal galiojančių teisės aktų nuostatas patikslinti premijų skyrimo tvarką.
Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos direktoriaus 2020-09-23 įsakymu Nr. V-43 patvirtintas Vilniaus r. Zujūnų gimnazijos darbo apmokėjimo tvarkos aprašas, kuriame atsisakyta nuostatų dėl premijų skyrimo (kadangi premijų skyrimo praktika mokykloje netaikoma), priede Nr. 1 patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.
Siekiant tolygesnių pareigūnų darbo krūvių visuose policijos komisariatuose, nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų planuojamas pareigūnų skaičiaus poreikis padalinyje.
2023-06-05 įsakymu Nr. 5-V-464 patvirtinta Pareigybių poreikio teritoriją prižiūrinčiuose policijos padaliniuose nustatymo metodika, kurioje nustatyti pareigybių poreikio apskaičiavimo kriterijai. Pareigybių komplektavimas padaliniuose vykdomas vadovaujantis jais, taip pat atsižvelgiant į policijos įstaigų vadovų pateiktus poreikius, pareigūnams tenkančius krūvius ir skiriamus biudžeto asignavimus.Rekomendaciją laikome neįgyvendinta, kadangi įgyvendintos priemonės nepadėjo pasiekti tolygesnių darbo krūvių, nepasiektas rodiklis „Policijos pareigūnų, patenkintų darbo krūviais, dalis“. 2024 m. šio rodiklio reikšmė siekė 43 proc., nors buvo siekta 64 proc. (pradinė reikšmė 2020 m. – 56 proc.).
Siekiant, kad vaikas būtų tinkamai paruoštas įvaikinti ir nepatirtų neigiamo poveikio proceso metu, organizuoti vaikų globos namų darbuotojų kvalifikacijos tobulinimą vaikų parengimo įvaikinti klausimais.
2016 m. vaikų globos namuose dirbantiems asmenims pradėti organizuoti mokymai „Vaikų, gyvenančių socialinės globos institucijose, paruošimas globai (rūpybai) šeimoje ir įvaikinimui“, vaikų globos institucijoms pateiktos rekomendacijas dėl vaikų, likusių be tėvų globos, parengimo įvaikinimui ir išleidimo pas įtėvius. Vykdant institucinės globos pertvarką, dalis vaikų socialinės globos įstaigų likviduota ir perėjo į bendruomeninius vaikų globos namus (BVGN), nuo 2020-01-01 globa socialinės globos įstaigose naujai negali būti pradedama teikti. Iki 2023-12-31 vaikų socialinės globos namų turi nelikti, vietoje jų steigiant BVGN. Visi darbuotojai, pradėję dirbti šiose įstaigose, per metus turi baigti pagrindinius ir specializuotus GIMK mokymus pagal 2018-06-01 patvirtintą GIMK programą bei gauti pažymėjimus su rekomendacijomis dėl tolesnės profesinės kompetencijos kėlimo. Į minėtos programos medžiagą įtrauktos temos, susijusios su vaiko parengimu įvaikinimui, todėl visiems bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojams suteikiamos žinios ir kompetencijos, kaip parengti vaiką įvaikinimui. 2019 m. birželio – 2020 m. kovo mėn. buvo vykdomi BVGN darbuotojų ir šeimynų dalyvių profesinę kompetenciją didinantys mokymai pagal GIMK programą visuose Lietuvos regionuose.Parengus ir pradėjus vykdyti GIMK programą, visi BVGN darbuotojai apmokomi vaikų parengimo įvaikinti klausimais. Sukurta BVGN darbuotojų mokymo sistema leidžia užtikrinti, kad vaikai būtų tinkamai paruošiami įvaikinti ir nepatirtų neigiamo poveikio proceso metu.
Siekiant, kad vaikas geriau adaptuotųsi įtėvių šeimoje, ir siekiant padėti įtėvių šeimai laiku išspręsti kilusias problemas su vaiku, organizuoti įvaikinusios šeimos lydėjimo paslaugų teikimą tinkamu laiku.
Ruošiantis įvaikinusių šeimų lydėjimo paslaugų teikimo tinkamu laiku organizavimui, patvirtintas (2018-01-19 ministro įsakymu Nr. A1-28) Globos centro veiklos ir vaiko budinčio globotojo vykdomos priežiūros organizavimo ir kokybės priežiūros tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja pagalbos įtėviams, globėjams koordinavimą ir teikimą. Ši pagalba apima konsultavimo ir mokymo paslaugas, individualią ir grupinę psichosocialinę pagalbą, intensyvią pagalbą ir kt. Pagalbai koordinuoti ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo prašymo skiriamas koordinatorius.Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo (GIMK) programoje (2018-06-01 patvirtinta Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos) numatyta tęstinė mokymo ir konsultavimo programos dalis. Šios programos pagrindinė idėja – asmenų skatinimas nuolat tobulėti, mokytis, dalytis bendra patirtimi, siekiant kuo kokybiškiau tenkinti prižiūrimų, globojamų (rūpinamų) ar įvaikintų vaikų poreikius, padėti asmenims įveikti sunkumus ir palaikyti juos. Įtėviams teikiamos individualios konsultacijos ir, esant poreikiui, psichologinė pagalba ir palaikymas. 2019-10-04 tarnybos patvirtintos Asmenų, norinčių tapti vaiko globėju (rūpintoju), šeimynos steigėju, dalyviu, budinčiu globotoju ar įvaikinti vaiką, rengimo, vertinimo, konsultavimo ir pagalbos jiems teikimo rekomendacijos, numatančios, kad mokymai pagal GIMK programos tęstinę dalį organizuojami tarnybos atestuotų asmenų arba globos centro iniciatyva, arba, kai kreipiasi įtėviai, globėjai bei kiti asmenys, tačiau ne rečiau kaip du kartus per metus. Šie mokymai rekomenduojami įtėvių, globėjų kompetencijos ir gebėjimų ugdymui, siekiant užtikrinti geriausius vaiko interesus.Priėmus Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimus (2020-05-21 Nr. XIII-2945) nustatyta, kad dėl globos centre teikiamų paslaugų gavimo nebereikia teikti atskiro prašymo savivaldybei (galima kreiptis tiesiai į globos centrą). Be to, įvaikintojų GIMK mokymai ir paslaugų teikimas įvaikinusioms ar globojančioms šeimoms vyksta vienoje vietoje – globos centre. Šios aplinkybės supaprastinta galimybę įtėviams gauti pagalbos paslaugas. Anonimines paslaugas įtėviams, kaip ir kitoms šeimoms, gali suteikti pagal ministerijos organizuojamą konkursą finansuojama „Tėvų linija“. Joje konsultacijas teikia profesionalūs psichologai. Stebima tendencija, jog lydėjimo paslaugų besikreipiančių įtėvių daugėja: 2019 m. balandžio – 2020 m. kovo mėn. globos centruose paslaugos buvo suteiktos 302 įtėviams, o 2020 m. balandžio – rugpjūčio mėn. – 211 įtėvių. Lydėjimo paslaugų teikimo užtikrinimas, paprastesnė galimybė jas gauti sudaro sąlygas padėti įtėvių šeimai laiku spręsti kilusias problemas su vaiku ir vaikams geriau adaptuotis įtėvių šeimoje.
Siekiant, kad buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijos būtų atliekamos kokybiškai ir laiku, numatyti priemones darbo krūvių suvienodinimui, matuojant jį nustatytu periodiškumu.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (NBFC) 2024 m. parengė struktūrą, pritaikytą procesinio valdymo modeliui, t. y. įvyko NBFC Finansinės apskaitos departamento struktūriniai pokyčiai, susiję su procesų peržiūra, sutelkiant vienodo pobūdžio vykdomus procesus įsteigtuose atskiruose struktūriniuose padaliniuose, darbuotojams ir vadovams įtvirtinant siauresnes, tikslesnes veiklos sritis ir jų veikimo apimtis.Darbo krūvių matavimui ir suvienodinimui įdiegta Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų užduočių ir darbo krūvių analizės informacinė sistema, patvirtintas Atliktų užduočių darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta atliktų užduočių fiksavimo, stebėsenos, vertinimo ir darbo krūvio skaičiavimo tvarka, rizikos valdymas bei su tuo susijusių sprendimų priėmimas. Sistemoje fiksuojamas visų personalo administravimo ir finansinės apskaitos ir darbo užmokesčio apskaitos tvarkymo funkcijas atliekančių darbuotojų darbo krūvis, formuojamos personalo administravimo ir finansinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių matavimo ataskaitos. Analitiniai duomenys aptariami pasitarimuose, naudojami atliekant darbo organizavimo pokyčius, užduočių perskirstymą, įstaigų perskirstymą, vertinant atliktų pokyčių rezultatyvumą ir naudą NBFC.
Siekiant nuoseklaus ir kryptingo IS ir registrų tobulinimo ir atsižvelgiant į visos organizacijos veiklos poreikius, parengti ir patvirtinti IT strategiją ir jos pagrindu sukurti bei nuolatos atnaujinti IT plėtros planus.
Vidaus reikalų ministerija (2019-12-18 įsakymas Nr. 1V-1009) patvirtino strateginius dokumentus dėl informacinių technologijų plėtros krypčių: - vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašą;- vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planą. Siekiant nuoseklaus ir kryptingo informacinių sistemų ir registrų tobulinimo, Policijos departamentas patvirtino 2018 m. informacinių technologijų plėtros planą (2018-03-20 generalinio komisaro įsakymas Nr. 5-V-284). Šie planai tvirtinami kasmet. Policijos departamentas tiesiogiai dalyvauja įgyvendinant Strateginių IT plėtros krypčių 1 tikslo “Moderniomis ir saugiomis IRT priemonėmis pagrįstas visuomenės saugumas ir viešasis administravimas” pirmo “Užtikrinti vidaus reikalų srities viešojo administravimo kokybę ir elektroninių paslaugų plėtrą” ir antro “Efektyvinti visuomenės saugumą užtikrinančių informacinių sistemų ir registrų plėtrą” uždavinių įgyvendinime bei netiesiogiai prisideda prie kitų tikslų uždavinių įgyvendinimo. Atsižvelgiant į tai, kad minėti dokumentai apima visų Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių IT plėtrą, o stebimi rodikliai dengia visas policijos informacinių ir ryšių technologijų sritis, rekomendaciją laikome įgyvendinta.
Siekiant didinti asmenų su negalia galimybes naudotis viešuoju transportu, užtikrinti, kad būtų parengti transporto rūšių kartu su infrastruktūra (išskyrus geležinkelių transportą) prieinamumo didinimo veiksmų planai ir stebimas jų vykdymas (užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybių įmonės ar įstaigos, teikiančios transporto paslaugas, įsivertintų prieinamumą bendradarbiaujant su Neįgaliųjų reikalų departamentu ir nevyriausybinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis asmenims su negalia, arba pavesti vertinimą atlikti Lietuvos transporto saugos administracijai, įtraukti plano vykdytojus, numatyti terminus, siektinus rodiklius ir atlikti stebėseną).
Susisiekimo ministerija su individualių poreikių turinčius žmones vienijančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, vežėjais, savivaldybėmis, Neįgaliųjų reikalų departamentu, kitomis suinteresuotomis organizacijomis 2021-06-01 pasirašė memorandumą dėl transporto priemonių ir transporto fizinės ir informacinės infrastruktūros pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms. Memorandume numatytas transporto infrastruktūros, transporto priemonių ir paslaugų pritaikymas, kuris prisidės prie asmenų su negalia galimybių naudotis viešuoju transportu didinimo. Pasirašius memorandumą, numatoma parengti transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms planą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant žemę ir įsipareigojimus, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Nacionalinės žemės tarnybos Vidaus audito skyriaus atliko ilgalaikio turto (žemės), ilgalaikių ir trumpalaikių gautinų sumų 2017 m. inventorizacijos vidaus kontrolės sistemos vertinimą. Remiantis šio audito rezultatais tarnybos direktorius patvirtino rekomendacijas ir priemones vidaus kontrolei inventorizacijos srityje stiprinti, nurodė įgyvendinimo terminus ir atsakingus asmenis. Vidaus audito tarnybai pavesta kontroliuoti numatytų priemonių įgyvendinimą.
Siekiant racionaliau naudoti Valstybinės darbo inspekcijos išteklius, užtikrinti, kad planuojant inspekcijos veiklą būtų stiprinama nelegalaus darbo prevencija numatant konkrečias priemones.
Nuo 2019 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) metiniuose veiklos planuose pradedama planuoti daugiau konkretesnių nelegalaus darbo prevencijos priemonių, numatomas planuojamų renginių, auditorijos skaičius.Patvirtintame 2021 m. VDI veiklos plane (socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389) suplanuotos konkrečios nelegalaus darbo prevencijos priemonės, susiję su visuomenės informavimu ir švietimu šio darbo žalos klausimais (viktorina, reklaminė kampanija, konsultaciniai, švietėjiški renginiai), numatyta siųsti įspėjamuosius ir bendro pobūdžio prevencinius laiškus didžiausios rizikos įmonėms ir kt. Konkrečių prevencinių priemonių planavimas leidžia užtikrinti didesnį dėmesį nelegalaus darbo prevencijai, taip racionaliau naudojant Valstybinės darbo inspekcijos išteklius.
Siekiant didinti socialinės paramos prieinamumą, kad informacija visuomenei būtų pateikiama aiškiai ir suprantamai, parama būtų teikiama patogiau ir pasiektų visus asmenis, kuriems ji reikalinga: pateikti informavimo priemonėse susistemintą informaciją apie visas paramos rūšis pagal gyvenimo atvejus.
Ministerija parengė ir ministerijos interneto svetainėje paviešino informaciją apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus. 2021 m. informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus buvo atnaujinta, atsižvelgiant į pasikeitusius socialinių paramos išmokų atskaitos rodiklių dydžius bei įsigaliojusius socialinę paramą ir socialinį draudimą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimus. Skiltis „Socialinė parama: kas man priklauso“ papildyta informacija apie socialines paslaugas pagal atvejus (pvz., įvaikinus vaiką, sulaukus senatvės, slaugant šeimos narį ir kt.), kad gyventojai žinotų, kokios socialinės paslaugos ir kokia pagalba jiems priklauso, bei galėtų jomis pasinaudoti. Parengtas vieningo dizaino reklaminis skydelis ir patalpintas savivaldybių interneto svetainėse. Siekiant kuo plačiau paskleisti informaciją, ministerija vykdė viešinimo kampaniją: interneto svetainė www.kasmanpriklauso.lt visuomenei pristatyta LRT tiesioginėje laidoje „Labas rytas, Lietuva“, reklaminiai skydeliai taip pat buvo publikuoti trijuose didžiausiuose šalies naujienų portaluose „Delfi“, „15min“, „Lrytas“, viešinami ministerijos socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje bei interneto portale www.savaite.lt. Ministerija parengė ir išplatino 6 informacinius pranešimus žiniasklaidai, savivaldybėms, kokia socialine parama gali pasinaudoti gyventojai ir kokia socialinė pagalba tiekiama pagal gyvenimo atvejus. Informaciniai pranešimai buvo paskelbti žiniasklaidos priemonėse, socialiniuose tinkluose, nevyriausybinių organizacijų interneto svetainėse.
Siekiant ilgalaikio nedarbo lygio ir pakartotinai per 12 mėn. nuo neterminuoto į(si)darbinimo įregistruotų bedarbių dalies mažėjimo, peržiūrėti ir naujai nustatyti Užimtumo tarnybos veiklos kryptis, atsižvelgus į darbo ieškančių asmenų ir darbdavių poreikius.
2022-06-30 Užimtumo tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. V-194 patvirtinta Užimtumo tarnybos 2022-2026 m. strategija. Strategijoje numatyti keturi tikslai: Didinti darbo ieškančių asmenų perėjimą į tvarų užimtumą, įgalinant juos tapti savo karjeros šeimininkais; Padėti darbdaviams tvariai apsirūpinti darbo jėga, pritraukiant ir užpildant laisvas darbo vietas kvalifikuotais darbuotojais; Valdyti Užimtumo tarnybos partnerių ekosistemą, sudarant galimybes klientams gauti profesionalią partnerių pagalbą; Tobulinti Užimtumo tarnybos organizacinius gebėjimus ir veiklos efektyvumą. Tarnybos strategijoje pateikiamas strategijos žemėlapis, nubrėžiantis 10 strateginių uždavinių, skirtų iškeltiems strateginiams tikslams įgyvendinti, jų tarpusavio sąsajas ir priežastinius ryšius, pagrindines strategines iniciatyvas šiems strateginiams uždaviniams įgyvendinti ir pagrindinius veiklos rodiklius. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčio rodikliai
Šiaulių rajono savivaldybės administracija
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“, Šiaulių r. savivaldybė 2021-10-28 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį ir savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą, esantį Strazdų k.3, Gruzdžių sen., Šiaulių r. sav. (pastatai: unikalūs Nr. 9198-3019-4019; 9198-3019-4028; 9198-3019-4040; 9198-3019-4051; 9198-3019-4062; 9198-3019-4073; 9198-3019-4030; kiti inžineriniai statiniai: unikalūs Nr. 9198- 3019-4084; 4400-1657-9912; 4400-1657-9926; 4400- 1657-9952; 4400- 1657-9996; 2021-10-28 Valstybės nekilnojamojo turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo patikėjimo teise perdavimo ir priėmimo aktas Nr. 21-A6-1-90).
Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklos pažangą, tvirtinant metinius inspekcijos veiklos planus, užtikrinti, kad remiantis darbuotojų saugos ir sveikatos nelegalaus darbo kontrolės vertinimo ir rezultatyvumo rodikliais būtų vertinama ir planuojama veikla.
Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) 2020 m. veiklą ministerija vertino remdamasi nustatytų nelegalaus darbo kontrolės, darbuotojų saugos ir sveikatos rodiklių (pateikiamų VDI veiklos plano vykdymo ataskaitoje), pasiekimu. Pagrindiniai VDI veiklos rodikliai, lyginant su 2020 m. veiklos plane nustatytomis siektinomis reikšmėmis, pasiekti: patikrinimai, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė – 4,1 tūkst. (planuota 4 tūkst.), patikrinimai, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra – 786 (planuota – 500), nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 38,8 proc. (planuota – 35 proc.), nelegalaus darbo kontrolės efektyvumas – 97,4 proc. (planas – 95 proc.), nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 38,1 proc. (planas – 30 proc.).Įvertinus šių rodiklių pasiekimą bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje ir kt. planuojama VDI veikla ir nustatomi siektini rodikliai 2021 m. VDI veiklos plane (nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 36 proc., efektyvumas – 95 proc., pakankamumas – 31 proc. ir kt.). Dalį pagrindinių su nelegaliu darbu susijusių stebėsenos rodiklių ministerija įtraukia rengdama strateginius dokumentus ir numato didėjančias jų siektinas reikšmes: 2021–2023 m. strateginiame veiklos plane suplanuotos nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektinos reikšmės atitinkamai 36, 36, 37 proc.; nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo reikšmės – atitinkamai 95, 95, 97 proc.; 2021–2030 m. Įtraukios darbo rinkos plėtros programos projekte numatyta priemonių kryptis „Tobulinti kovos su nelegaliu ir nedeklaruotu darbu priemones“, kurios rodiklis – nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (siektina reikšmė 2030 m. – 42 proc.).
Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti papildomas priemones, kad tvirtinant ir registruojant teritorijų planavimo dokumentus būtų laikomasi nustatytų terminų.
Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Teritorijų planavimo įstatymo 27 str., nustatant, kad detalusis planas patvirtinamas ar atsisakoma jį tvirtinti per 10 darbo dienų nuo teritorijų planavimo valstybinę priežiūrą atliekančios institucijos pateikto kompleksinio teritorijų planavimo dokumento patikrinimo akto gavimo dienos. Nuo 2021-01-01 įsigalioja Teritorijų planavimo įstatymo 39 straipsnio 3 dalies pakeitimas numatantis, kad TPDRIS parengti teritorijų planavimo dokumentai automatiškai registruojami TPDR.
Siekiant ilgalaikio nedarbo lygio ir pakartotinai per 12 mėn. nuo neterminuoto į(si)darbinimo įregistruotų bedarbių dalies mažėjimo, nustatyti optimalius Užimtumo tarnybos, klientų aptarnavimo departamentų ir skyrių veiklos vertinimo rodiklius, kurie parodytų jų veiklos indėlį didinant užimtumą.
2022 -05-19 priimtas Užimtumo įstatymo Nr. XII -2470 1, 12, 16, 20, 22, 24, 28, 29, 30, 31, 36, 37, 38, 391, 40, 44, 46, 47, 48, 48(1) straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 39(2), 39(3) ir 48(2) straipsniais įstatymas Nr. XIV-1106 . Įstatymu pakeistos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės. Nustatytos įsidarbinimą ribojančios aplinkybės, kurioms esant asmeniui gali būti suteikiamas darbo rinkai besirengiančio asmens statusas. Numatyta galimybė šiems asmenims teikti konsultavimo dėl pasirengimo dirbti paslaugas, dalyvauti savivaldybių patvirtintose užimtumo didinimo programose, siekiant pašalinti įsidarbinimą ribojančias aplinkybes. 2022-07-01 Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-453 patvirtintas Darbo rinkos paslaugų teikimo tvarkos aprašas, kuriuo patikslinamos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės ir statuso suteikimo darbo rinkai besirengiantiems asmenims bei jo panaikinimo aplinkybės bei kt. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.
Siekiant didinti paslaugų prieinamumą ir darbo ieškančių asmenų ir darbdavių pasitenkinimo Užimtumo tarnybos paslaugomis lygį: 1. Planuoti ir organizuoti mokymus apie naujus darbo metodus ir klientų motyvacijos didinimą užtikrinant, kad visi konsultantai kasmet juose dalyvautų.2. Sukurti konsultantų darbo krūvių matavimo sistemą.3. Nustatyti, kurie paslaugų teikimo kanalai yra tinkamiausi pasiekti skirtingas klientų grupes.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 -09-30 įsakymu Nr. V-306 patvirtinta Darbo rinkos paslaugų teikimo darbdaviams metodika, kuri nustato tarnybos tikslus ir uždavinius bei paslaugų darbdaviams standartus, kuriais siekiama kokybiškai teikti darbo rinkos paslaugas darbdaviams. Patvirtintas tarnybos darbuotojų mokymų sąrašas ir įdiegta mokymų platformos informacinė sistema. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.
Siekiant per metus užimtais tapusių bedarbių ir ilgalaikių bedarbių lygių didėjimo:1. Atlikti įsidarbinimo galimybių vertinimą visiems darbo ieškantiems asmenims.2. Planuoti paslaugas darbo ieškantiems asmenims atsižvelgiant į individualius įsidarbinimo galimybių vertinimo rezultatus.3. Atlikti individualaus užimtumo veiklos plane numatytų paslaugų pažangos vertinimą kiekvieno asmens vizito metu.4. Atlikti visų savarankiškos darbo paieškos rezultatų vertinimą.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-07-04 įsakymu Nr. V-196 patvirtintas Darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams tvarkos aprašas, kuriame reglamentuotas individualios užimtumo veiklos planavimo paslaugos teikimas Užimtumo tarnyboje registruotiems asmenims. Numatytas individualaus užimtumo veiklos plano sudarymas; suplanuotų paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių, nurodytų Užimtumo įstatymo 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose, įgyvendinimo vertinimas, pažangos vertinimas, keitimas ar tikslinimas.
Siekiant įsigyti asmenims su negalia pritaikytas viešojo transporto priemones ar susisiekimo paslaugas, užtikrinti, kad teisės aktuose būtų įtvirtinti transporto prieinamumo asmenims su negalia kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės.
2021 m. gruodžio 27 d. suinteresuotiems asmenims pateiktas derinti Transporto veiklos pagrindų įstatymo pakeitimo projektas Dėl Transporto veiklos pagrindų įstatymo projekto derinimo (lrs.lt). Planuojama, kad įstatymas įsigalios 2022 m. lapkričio 1 d. ir naujai įsigyjamos viešojo transporto priemonės turės atitikti Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir kitiems riboto judumo asmenims kriterijus, kuriuos susisiekimo ministro įsakymu planuojama patvirtinti 2022 m. I ketvirtį.
Siekiant didinti paraiškų vertinimo pagrįstumą, gerinti projektų vykdytojų atsiskaitymo už panaudotas lėšas kokybę ir mažinti fondo administracinę naštą, atliekant pateiktos informacijos vertinimus, fondui rekomenduojame patikslinti Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisykles, t. y. numatyti:•aplinkybes, kurioms esant, fondui teikiamose paraiškose (sąmatose) nėra privalomas vyr. buhalterio (vyr. finansininko) parašas;•nuostatas dėl paraiškų vertinimo ir atrankos procesuose priimamų sprendimų pagrįstumo (argumentavimo);•nuostatas, įpareigojančias projektų vykdytojus, atsiskaitant už projektų įgyvendinimą, teikiamuose dokumentuose išlaidas priskirti ne tik atitinkamai sąmatos eilutei, bet ir nurodyti aiškią jų sąsają tarpusavyje ir konkretų priskyrimą Lietuvos žydų religiniams, kultūros, sveikatos apsaugos, sporto, švietimo ar mokslo projektų tikslams.
Viešoji įstaiga "Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas"
Vienintelio dalininko 2020-09-14 sprendimu Nr. 1/2020-09-14 patvirtintos naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklės. Taisyklėse numatytos aplinkybės, kurioms esant fondui teikiamose paraiškose (sąmatose) nėra privalomas vyr. buhalterio (vyr. finansininko) parašas. Taisyklės papildytos nuostatomis, kad fondo valdyba atlieka Atrankos komiteto išvadų vertinimą, kai yra surenkamas minimalus 10 balų skaičius (anksčiau nebuvo aptarta, kokį minimalų bendrą balų skaičių turi surinkti paraiška, kad galėtų būti siūloma skirti finansavimą), taip pat nustatyta, kad balų įtaka valdybos sprendimams yra netiesioginė, nes komitetas yra patariamasis organas, į kurio pasiūlymus valdyba gali ir neatsižvelgti (anksčiau nebuvo aptarta surinktų balų įtaka bendram sprendimui). Vienintelio dalininko 2021-08-31 sprendimu Nr. 1/2021-08-31 patvirtintose naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklėse nustatyta, kad fondo valdyba argumentus dėl galutinio sprendimo, susijusio su finansavimo skyrimu teikia tais atvejais, kai projektą finansuoti nesiūloma. Įvertinę dėl paraiškų vertinimo ir atrankos procesuose priimamų sprendimų pagrįstumo (argumentavimo) įgyvendintų priemonių poveikį nustatėme, kad visais atvejais, kai nuspręsta neskirti finansavimo projektams arba nuspręsta skirti mažesnę sumą, nei prašė pareiškėjas, buvo pateikti sprendimų argumentai, todėl šią rekomendacijos priemonę laikome įgyvendinta.Vienintelio dalininko 2021-01-25 sprendimu Nr. 1/2021-01-25 patvirtintas Projektų ataskaitų teikimo vadovas, kuriame sustiprinti reikalavimai projektų vykdytojų pateikiamai informacijai atsiskaitant už panaudotas lėšas – kartu su bendraisiais reikalavimais veiklos rezultatams ir finansinėms ataskaitoms nustatyti ir bendrieji reikalavimai projekto išlaidų atitikčiai, pateiktas pavyzdinis pagrindžiančių dokumentų sąrašas pagal išlaidų rūšis. Vienintelio dalininko 2021-08-31 sprendimu Nr. 1/2021-08-31 patvirtintose naujos redakcijos Geros valios fondo lėšomis finansuojamų projektų paraiškų teikimo taisyklėse taip pat nustatytas reikalavimas, atsiskaitant už skirtas lėšas, vadovautis Projektų ataskaitų teikimo vadovu. Atsižvelgiant į tai, kad patvirtintame Projektų ataskaitų teikimo vadove, kuris yra neatsiejama sutarčių su projektų vykdytojais dalis, numatyti reikalavimai projektų vykdytojams, atsiskaitant už įgyvendinamų projektų veiklas, pateikti išlaidų sąsajas su projekto tikslais pagrindžiančius dokumentus, tačiau audito metu nustačius, kad 2 iš 5 patikrintų projektų vykdytojai šių dokumentų nepateikė, o fondas neužtikrino jų gavimo, laikome rekomendaciją iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
1. Užtikrinti, kad gamintojai ir importuotojai vykdytų jiems pavestą prievolę tvarkyti vidaus rinkai patiektų gaminių ir pakuočių atliekas, o netinkamai sutvarkę atliekas sumokėtų mokestį už aplinkos teršimą: • įdiegti papildomas priemones, kad visi, į vidaus rinką tiekiantys gaminius ir pakuotes, privalomai registruotųsi Gamintojų ir importuotojų sąvade ir deklaruotų rinkai patiektus gaminius ir pakuotes; • periodiškai peržiūrėti, patikslinti ir atnaujinti Gamintojų ir importuotojų sąvado duomenis; • numatyti prievolę gamintojams ir importuotojams finansuoti pakuočių atliekų, patenkančių į mišrių komunalinių atliekų srautą, sutvarkymą; • numatyti priemones, užtikrinančias, kad elektros ir elektroninės įrangos gamintojai ir importuotojai finansuotų elektros ir elektroninės įrangos atliekų surinkimą ir sutvarkymą; • numatyti prievolę padangų gamintojams ir importuotojams finansuoti didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių eksploatavimą; • nustatyti, kurie gamintojai ir importuotojai buvo atleisti nuo mokesčio už aplinkos teršimą, ir užtikrinti, kad mokestis būtų sumokėtas; •sukurti skaidrią ir objektyvią gamintojų ir importuotojų atrankos sistemą, kuri užtikrintų, kad patikrinimams būtų atrinkti rizikingiausi gamintojai ir importuotojai;•nustatyti bendrus principus ir metodus, kuriais vadovaudamiesi visi regionų aplinkos apsaugos departamentai atliktų gamintojų ir importuotojų patikrinimus bei vienodai vertintų gamintojų ir importuotojų veiksmus.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistas ir papildytas Atliekų tvarkymo įstatymas, įgyvendintos priemonės, kad gamintojai ir importuotojai vykdytų jiems pavestą prievolę tvarkyti vidaus rinkai patiektų gaminių ir pakuočių atliekas, pradėjo veikti Vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų informacinė sistema (GPAIS), atlikta Lietuvos atliekų prevencijos ir tvarkymo sistemos (atliekų prevencijos ir tvarkymo tikslų, uždavinių ir priemonių, kurias turi įgyvendinti valstybės institucijos, savivaldybės, gamintojai ir importuotojai, atliekų tvarkytojai) analizė, parengtas Valstybinis atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021-2027 m. planas.
Numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias, kad duomenys Valstybės turto informacinėje paieškos sistemoje (VTIPS) būtų išsamūs ir nuolat atnaujinami.
Įgyvendinus Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuotą projektą „Valstybės nekilnojamojo turto centralizuoto valdymo tobulinimas“, Valstybės turto informacinėje paieškos sistemoje (VTIPS) sukurtos priemonės, leidžiančios, subjektams, teikiantiems duomenis į VTIPS (VTIPS duomenų teikėjams), užtikrinti suvedamų duomenų į šią sistemą išsamumą bei nuolatinį atnaujinimą. VTIPS sukurtos naujos ataskaitos, leidžiančios VTIPS duomenų teikėjams pasitikrinti, ar į šią sistemą suvesti duomenys yra teisingi. VTIPS identifikavus koreguotinų duomenų atvejus, juos galima koreguoti ir pakartotinai pateikti į VTIPS. Duomenis sistemoje galima koreguoti pagal poreikį (tiek kartų, kiek reikia), iki duomenų apie valstybės turtą pateikimo laikotarpio pabaigos.
Siekiant didinti kontrolės poveikį ir išvengti galimų korupcijos atvejų ir privačių interesų konfliktų, atnaujinti rizikos vertinimo sistemą ir patikrinimus vykdyti rizikingiausiuose ūkio subjektuose.
Siekiant didinti kontrolės poveikį ir išvengti galimų korupcijos atvejų, Valstybinė darbo inspekcija atnaujino Ūkio subjektų darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo rizikingumo vertinimo algoritmų ir kriterijų aprašą (Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2023 m. gruodžio 22 d. įsakymas Nr. EV-222). Inspekcija, inspekcinei veiklai, įskaitant ir ūkio subjektų rizikingumo vertinimą, reikiamus duomenis, gauna iš Valstybės duomenų agentūros Duomenų ežero ( reikiamus duomenis apie atskiras įmones, įstaigas ir organizacijas, įskaitant ir jų rizikingumo vertinimui). VDI per šią agentūrą turi galimybę gauti duomenis iš Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinės sistemos į savo informacinę sistemą (duomenų mainai sistema-sistema). Kitus papildomus duomenis, reikalingus ūkio subjektų rizikingumui įvertinti, Inspekcija gaus pagal šiuo metu rengiamas sutartis su Sodra ir Informatikos ir ryšių departamentu. Rekomendaciją laikome įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Atnaujintos rizikos vertinimo sistemos veiksmingumą ir su tuo susijusias galimas rizikas stebėsime atlikdami socialinės srities strateginį tyrimą.
Panaudos sutartis patikslinti taip, kad jos atitiktų teisės aktų reikalavimus.
Audito metu nustatyta, kad Tauragės r. savivaldybė administracinės paskirties objektą (patalpos Bažnyčių g. 20-4, Tauragėje, unikalus Nr. 7796-8000-2010:0004, 94,78 kv. m), gautą žemės ūkio funkcijų įgyvendinimui, panaudos pagrindais, nesuderinus su Vyriausybės įgaliota institucija, perdavė nevyriausybinei organizacijai (ūkininkų sąjungai), nevykdančiai savivaldybės funkcijų ir politinei partijai. 2022-07-01 Nekilnojamojo turto registro duomenimis, panaudos sutartys nutrauktos ir išregistruotos iš Nekilnojamojo turto registro.
Įvertinti reprezentacinių ir viešinimo išlaidų apibrėžtį ir atskleidimą biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje.
Įvertinus reprezentacinių ir viešinimo išlaidų apibrėžtį ir atskleidimą biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, patikslinta ekonominės išlaidų klasifikacijos apibrėžtis ir pateikti aiškinimai, susiję su reprezentacinėmis ir viešinimo išlaidomis (finansų ministro 2025-12-18 įsakymas Nr. 1K-308).
Siekiant stiprinti vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, nustatyti uosto žemės naudojimo kontrolės procedūrų tvarką, kurioje būtų numatyta patikrinimų periodiškumas ir atranka, jų procedūros, atsakingi asmenys ir kt.
Siekiant stiprinti vidaus kontrolę ir užtikrinti, kad nuomininkai tinkamai naudotų uosto žemę uosto veiklai vykdyti, nustatyti uosto žemės naudojimo kontrolės procedūrų tvarką, Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtintos kontrolės procedūros, kontrolės objektų ir atsakingų įmonės darbuotojų sąrašas, ataskaitos apie atliktą kontrolę, forma.
Siekiant užtikrinti, kad uosto teritorijoje vykdytų veiklą tik tie uosto žemės nuomininkai, kurie rezultatyviai prisidėtų prie uostui keliamų veiklos tikslų pasiekimo, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, numatant, kad nuomininkai turi pateikti Uosto direkcijai duomenis bei pagrindžiančius dokumentus sutikimui dėl nuomininkų nekilnojamojo turto perleidimo ir žemės nuomos teisės suteikimo gauti; kad prieš išduodant sutikimą būtų atliekami vertinimai dėl naujo nuomininko veiklos ir kad sutikimai būtų išduodami tik tada, kai nauji nuomininkai atitinka nustatytus reikalavimus.
Siekiant užtikrinti, kad uosto teritorijoje vykdytų veiklą tik tie uosto žemės nuomininkai, kurie rezultatyviai prisidėtų prie uostui keliamų veiklos tikslų pasiekimo, pakeistos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklės, nustatant sutikimų dėl nuomininko nekilnojamojo turto ir žemės nuomos teisės perleidimo tretiesiems asmenims išdavimo tvarką ir įpareigojant uosto naudotojus pateikti akcinei bendrovei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai visą su naudojamame uosto žemės plote esančio nekilnojamojo turto perleidimo sandoriu susijusią informaciją.
Siekiant užtikrinti, kad statybos leidimas būtų išduotas teisėtai, nustatyti priemones, padedančias statinio projektą vertinantiems subjektams tiksliau įvertinti planuojamą statyti statinį ir statinio projektui turinčius pritarti subjektus.
Priėmus Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą 2021-05-20 Nr. XIV-340, patikslintas statybos leidimo išdavimo procesas.
Siekiant, kad pavojingosios atliekos būtų sutvarkytos saugiai, nekeliant pavojaus visuomenės sveikatai ir aplinkai stiprinti atliekų turėtojų kontrolę, kad nebūtų galimybės pavojingąsias atliekas tvarkyti kaip nepavojingąsias.
AAD direktoriaus įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas. Siekiant užtikrinti prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę, apraše šių atliekų tvarkymo objektams nustatytas aukščiausias keliamos rizikos aplinkai vertinimo balas. Sukurta Vieninga pavojingųjų atliekų identifikavimo metodika, kurios tikslas – teisingai vertinti ir taikyti nacionalinius ir ES teisės aktus, siekiant užtikrinti tinkamą pavojingųjų atliekų identifikavimą ir klasifikavimą, kad šios atliekos būtų saugiai ir efektyviai surenkamos bei tvarkomos. Su šia metodika galima susipažinti Aplinkos ministerijos interneto svetainėje: https://am.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/atliekos/pavojingosios-atliekos.
Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - mažinti skaičių funkcijų, nesusijusių su valstybės (Vyriausybės) politikos formavimu.
Mažinant su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičių, pakeistas kompensacinio atlyginimo paskirstymo mechanizmas ir kompensacinio atlyginimo skirstymas iš Kultūros ministerijos perduotas Lietuvos kultūros tarybai.Valstybės įmonė „Lietuvos paminklai“ pertvarkyta (ministro 2020-01-21 įsakymu Nr. ĮV-33) į biudžetinę įstaigą Kultūros infrastruktūros centrą, kuri įgyvendins paveldotvarkos programas ir įstaigų infrastruktūros (nekilnojamojo turto ir kultūros veiklų organizavimui reikiamos įrangos) modernizavimo programas.Lietuvos nacionaliniam kultūros centrui pavesta (2020-06-30 įsakymu Nr. ĮV-817) vykdyti funkcijas dėl asmenų, vykstančių į užsienio lietuvių organizacijas ar bendruomenes vykdyti kultūrinę veiklą, rėmimo. Valstybės vardu paskolintų lėšų, skirtų kultūros ir meno veikloms įgyvendinti, skirstymo funkciją ministerija pavedė (2020-05-25 įsakymu Nr. ĮV-644) Lietuvos kultūros tarybai ir Lietuvos kino centrui.Parengtas ir Vyriausybei pateiktas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo atsisakoma dalies su salių nuomos išlaidų kompensavimu susijusių funkcijų vykdymo ministerijoje: salių nuomos išlaidų kompensavimo visoms savivaldybių įstaigoms, privatiems juridiniams asmenims funkciją planuojama perduoti Lietuvos kultūros tarybai, kuri tai organizuotų konkurso būdu. Tačiau ministerija tebevykdo su politikos formavimu nesusijusias funkcijas: biudžeto lėšų skyrimą įvairių projektų vykdymui (pvz., profesionaliojo scenos meno viešosioms įstaigoms ir kt.). Ministerijos teigimu, su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičiaus mažinimą apsunkina tai, kad kultūros ministro valdymo srityje nėra institucijos ar įstaigos, kuriai visa apimtimi būtų galima perduoti lėšų ir (ar) projektų administravimą. Atsižvelgiant į tai, kad kitų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, perdavimo ar mažinimo klausimas nėra įtrauktas į Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, patvirtintą 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, ir tolimesni sprendimai dėl funkcijų mažinimo neplanuojami, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant efektyvesnės smurto prieš vaikus prevencijos, visuomenės švietimo priemones planuoti ir vykdyti atsižvelgiant į atliekamų visuomenės nuomonės bei žiniasklaidos stebėsenos tyrimų rezultatus.
Įgyvendinant rekomendaciją, Valstybinė vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba ( toliau-Tarnyba) vertina efektyviausias komunikacijos priemones. Kiekvienais metais vykdomas visuomenės nuomonės tyrimas apie Tarnybos veiklą. 2022 m. vykdant tyrimą buvo įtraukti papildomi klausimai apie komunikacijos kampanijų efektyvumą. Tyrimas parodė, kad socialinės kampanijos „Skiriasi pora, bet nė tėvai“ bendra pasiekta auditorija – 54 proc. suaugusių Lietuvos gyventojų, tačiau iš jų tik 7 proc. pastebėjo lauko reklamą. Įvertinus tokios reklamos kaštus ir efektyvumą, planuojant socialines kampanijas 2023 m. lauko reklamos atsisakyta. Atliekant visuomenės nuomonės tyrimą buvo įtraukti klausimai apie konkrečias smurtines situacijas. Respondentams pateikta 11 konkrečių situacijų ir paprašyta įvertinti, ar jose vaikas patiria smurtą. Tyrimas parodė, kad daugelis žmonių vis dar neatpažįsta smurto. Taip pat tyrimas parodė, kad visuomenės nuomonė kinta, kai viešoje komunikacijoje yra pateikiama daugiau konkrečių pavyzdžių ir prašoma juos įvertinti. Atsižvelgdama į apklausų rezultatus, Tarnyba visose rengiamose spaudos konferencijose, diskusijose ir kt. stengiasi pateikti kuo daugiau konkrečių pavyzdžių. Nuo 2022 m. III ketv. periodiškai atliekama Tarnybos komunikacijos žiniasklaidoje analizė, kuri leidžia įvertinsi komunikacijos efektyvumą, aktualiausias temas ir pagal tai planuoti būsimas komunikacines žinutes.2023 m. lapkričio mėn. atliktas tyrimas, kurio metu siekiama išsiaiškinti, kokią įtaką viešajai nuomonei (vaiko teisių kontekste) daro populiariausi žiniasklaidos naratyvai. Atsižvelgdama į jo rezultatus, Tarnyba planuoja komunikaciją 2024 m.
Patikslinti nuomos sutartį su VšĮ Greitosios pagalbos stotimi dėl komunalinių paslaugų išlaidų apmokėjimo
Vilniaus apskrities priešgaisrinė gelbėjimo valdyba
2018.01.11 Papildomu susitarimu Nr.76-1 patikslinta nuomos sutartis, kur numatytas p. dėl komunalinių paslaugų mokesčio. (76,11 € mokestis įskaičiuotas į nuomos kainą)
RB Rail AS bendrovė kartu su kitais paramos gavėjais turėtų toliau plėtoti bendrą globalaus projekto rizikos valdymo sistemą, kuri apimtų atsakomybę, atskaitomybės grandis ir rizikos mažinimo priemones, kad būtų išvengta tolesnės rizikos projekto tikslams ir ji būtų įtraukta į kasdienę bendrovės veiklą.
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario 4 d. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario 5 d. raštu Nr. SD(LGI)-392 delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.Atsižvelgiant į tai, projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos principų suvienodinimas iš esmės pasiektas, šiuo metu tęsiamas darbas su turiniu.Susisiekimo ministerija ir AB "Lietuvos geležinkeliai" joms numatytas priemones susijusias su integruota bendro globalaus projekto rizikos valdymo sistema įgyvendino.
Už ataskaitų teikimą atsakingi paramos gavėjai turi užtikrinti, kad projektų ataskaitose būtų tiksliau aprašytos rizikos mažinimo priemonės, siekiant kad sprendimus priimantys asmenys galėtų analizuoti praneštą riziką ir priimti sprendimus dėl rizikos mažinimo priemonių.
Susisiekimo ministerija ir AB "Lietuvos geležinkeliai" joms numatytas priemones (taikyti vieningą rizikų valdymo sistemą) įgyvendino.Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui.
Atsisakyti įstaigos veiklai nepriskirtų paslaugų teikimo
Viršininko 2017.12.29 įsak.1-344 pripažinta netekusia galios paslaugų teikimo komercinėje veikloje tvarka. Šios veiklos atsisakyta.
Peržiūrėti valstybinės miškų ūkio paskirties ir kelių žemės sklypų perdavimo 2018 metais atvejus ir atlikti koreguojančius įrašus apskaitoje.
Įforminusi 2018-09-30 buhalterines pažymas Nacionalinė žemės tarnyba koregavo neteisingai registruotas ūkines operacijas už 2018 m. sausio-rugsėjo mėn. laikotarpį.
Panevėžio rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 1-o nekilnojamojo turto objekto. Panevėžio r. savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Peržiūrėti ir atnaujinti vidaus kontrolę reglamentuojančius teisės aktus dėl buhalterinės apskaitos funkcijų centralizavimo.
Atsižvelgiant į naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020-01-01, finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Be to, Vyriausybės 2020-07-01 nutarimu Nr. 741 patikslintos Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo nuostatos. Reikšmingų pokyčių dėl vidaus kontrolės funkcijų atsakomybių paskirstymo nėra. Finansų ministerija kasmet atlieka iš viešųjų juridinių asmenų (VJA) gautos informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą analizę, parengia apžvalgą ir pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo VJA tobulinimo. Taip pat 2023 m. įdiegė bendrą informacinę sistemą finansinei apskaitai tvarkyti (FABIS). Iki 2024-12-31 Finansų ministerija planuoja parengti ir pateikti Vyriausybei 2018-05-23 nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ naujos redakcijos projektą, kurio įsigaliojimas leistų sustyguoti vidaus kontrolės procesus ir finansinės apskaitos dokumentų pateikimą apskaitą tvarkančiam asmeniui. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai minėto teisės akto nauja redakcija bus priimta.
Pagal pasirinktą apskaitos politiką sutvarkyti biologinio turto (medynų) apskaitą taip, kad ūkinės operacijos (įsigijimas, nurašymas, vertės pokyčiai) būtų registruojamos pagal atskirus turto grupės vienetus“.
Atmesta subjekto, nes duomenis apie medynų vertes teikianti institucija (Valstybinė miškų tarnyba) neturi galimybės pateikti visų duomenų, reikalingų ūkinėms operacijoms apskaitoje teisingai užregistruoti, o tarnyba dėl didelio šių duomenų kiekio neturi galimybės nustatyti medynų vertės padidėjo/sumažėjimo.
(V) EX.36 PD nustatyti konkurenciją ribojantys kvalifikacijos reikalavimai bei pirkimo objektas neskaidytas į dalis.Rekomenduojame CPVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0009 (dėl konku-renciją ribojančių kvalifikacijos rei-kalavimų ir pirkimo neskaidymo į dalis, preliminari klaida projekte yra 116 967,68 Eur);2) priimti sprendimą numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) peržiūrėti projekto Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0009 visus specia-listų (ekspertų) paslaugų pirkimus ir, nustačius neatitikimų, imtis reko-mendacijos 1-3 p. nurodytų veiksmų.
Atsižvelgiant į Europos Komisijos 2024-04-12 raštą Nr. Ares(2024)2694856, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Siekiant sustiprinti ir pagrįsti nacionalinių įstaigų vaidmenį patikslinti nacionalinių, valstybinių ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos reikalavimus ir funkcijas, atitinkančius jų paskirtį.
Ministerija informavo, kad šios rekomendacijos įgyvendinimas nurodytu būdu, t. y., atitinkamus santykius reglamentuojant Kultūros politikos pagrindų įstatyme, tampa neaktualus, kadangi nacionalinių, valstybinių ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos reikalavimų ir funkcijų pagal esamą situaciją jame neplanuojama reglamentuoti.Priimtas naujos redakcijos Profesionaliojo scenos meno įstatymas (2022-12-22 Nr. XIV- 1717), kurio 6 str. nustato profesionaliojo scenos meno įstaigų sistemą ir jų funkcijas.
Rokiškio rajono savivaldybės administracija
Rokiškio r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Rokiškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų naudojimo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo patikėtas. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, dalis nustatytų trūkumų pašalinta, pasiekta 95 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė. Atsižvelgiant į tai, kad laukiamas pokytis įvyko iš dalies, rekomendacija laikoma iš dalies įgyvendinta.
Imtis priemonių, kad atsiskaitymas už bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimą taptų veiksmingesnis.
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtinta Strateginio valdymo metodika, finansų ministro 2023-07-18 įsakymu Nr. 1K-275 patvirtintos Strateginio valdymo sistemoje naudojamų pažangos ir tęstinės veiklos stebėsenos rodiklių nustatymo ir skaičiavimo gairės, kurios apima ir veiklos efektyvumo stebėsenos rodiklius. Veiklos efektyvumo rodikliu parodoma, kaip efektyviai atliekamos strateginio valdymo sistemos dalyvio funkcijos. Veiklos efektyvumo rodiklis gali padėti įvertinti, kaip efektyviai panaudojami ištekliai sukuriant produktus ar siekiant rezultatų, ir (arba) atskleisti kitą svarbią informaciją apie išteklių, reikalingų funkcijai atlikti, būklę ir savybes. Veiklos efektyvumo rodikliai dažniausiai nustatomi tokioms tęstinės veiklos priemonėms, pagal kurias planuojami ištekliai, reikalingi sklandžiai įstaigos veiklai užtikrinti.
Patikslinti patvirtintas Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkas, t. y. numatyti:● aiškius projektų atrankos vertinimo prioritetus ir kriterijus;● siektinus projektų rezultato kriterijus, kurie tiesiogiai sietųsi su departamento finansuojamų priemonių tikslais;● maksimalią ir minimalią vienos projekto paraiškos finansavimo sumą;● projektų vertinimo galimo apskundimo tvarką; ● reikalavimus projektų vykdytojams patvirtinti savo patikimumą; ● viso projekto vertės administravimo išlaidų dalį.
Tautinių mažumų departamentas, atsižvelgęs į audito metu teiktus pastebėjimus, patvirtino Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkų aprašus (2019-11-06 įsakymas Nr. ĮV-38 ir 2019-11-25 įsakymas Nr. ĮV-45), kuriuose nustatyti aiškūs projektų atrankos vertinimo prioritetai ir kriterijai, įvertinimo balais tvarka, numatyti siektini projektų rezultato kriterijai, kurie tiesiogiai sietųsi su departamento finansuojamų priemonių tikslais, nustatyta maksimali ir minimali vienos projekto paraiškos finansavimo suma ir viso projekto vertės administravimo išlaidų dalis, nustatyti reikalavimai projektų vykdytojams patvirtinti savo patikimumą, užpildant ,,Pareiškėjo patikimumo patvirtinimą“. Galioja projektų vertinimo galimo apskundimo tvarka, tačiau departamento 2022-07-18 pateiktais duomenimis, skundų negauta. Departamentas papildomai įdiegė elektroninę paraiškų ir ataskaitų valdymo sistemą EPAVS (hppts: https://paraiskos.pantera.dev/).
Inventorizuoti laisvos valstybinės žemės fondą, nustatyti, kuri jo dalis gali būti perleista fizinių asmenų nuosavybėn, ir atlikti atitinkamus koregavimus apskaitoje.
Nacionalinė žemės tarnyba inventorizavo 8640,3126 ha ploto žemės, kurią praeityje fiziniai asmenys buvo įsigiję už investicinius čekius. Šios žemės tikroji vertė (2018-09-30 - 66.095.482,81 Eur) atlikus koregavimus apskaitoje eliminuota iš laisvos valstybinės žemės fondo sumos.
Siekiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.
Siekiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), patvirtintas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos rizikos valdymo planas 2023 metams (2023-05-12 Nr. OVS2-1), parengti Rizikos valdymo proceso ir RRF rodiklių pasiekimo stebėsenos ir atsiskaitymo EK proceso aprašai ir schemos, kuriuose numatyti procesų veiksmai, atlikimo terminai ir atsakomybės. Ministerijoje reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti ir pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė.
Siekiant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos tikslo – reikšmingai sumažinti išmetamą šilumos efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, nuosekliai atsisakant taršiausių kelių transporto priemonių ir padidinant atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) dalį transporto sektoriuje, ir kad 29 rodiklis „Įsteigtas ir pradėjęs veikti Darnaus judumo fondas, skirtas alternatyviųjų degalų ir transporto priemonių infrastruktūros plėtrai finansuoti“ atitiktų ES Tarybos sprendime numatytą įsipareigojimą, įveiklinti Darnaus judumo fondą, ir nustatyti, kokį rezultatą ir iki kada jis turi pasiekti.
Susisiekimo ministro 2023-03-14 įsakymu Nr. 3-113 patvirtintas naujos redakcijos 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Susisiekimo ministerijos susisiekimo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 10-001-06-01-01 „Skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą transporto sektoriuje“ aprašas (2022-05-30 susisiekimo ministro įsakymas Nr. 3-277), kuriame yra įtvirtinti, su Darnaus judumo fondo apimtyje įgyvendinama netaršių vidaus vandenų transporto priemonių įsigijimo skatinimo veikla susiję, siekiami rodikliai „Įsigyta barža“ (2024 m. I ketv.), „Įsigytas elektrinis kranas“ (2024 m. IV ketv.) ir „Įsigytas elektra varomas laivas stūmikas“ (2025 m. III ketv.).
Darbo krūvio sandaros nustatymo reikalavimus reglamentuoti viename teisės akte ir nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijus pagal nustatytą veiklų sąrašą.
Kauno rajono Ilgakiemio mokykla-darželis
Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Kauno r. Ilgakiemio mokyklos-darželio direktoriaus 2020-09-01 įsakymu Nr. V-34 patikslintas darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų sąrašas ir valandų veikloms mokyklos bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.
Siekiant didinti studijų tarptautiškumą patvirtinti tarptautiškumo strateginį dokumentą, apimantį tarptautiškumo plėtros tikslus, priemones, rodiklius, finansavimą, terminus.
Vyriausybės 2021-12-01 nutarimu Nr.1016 patvirtintoje 2021-2030 m. Švietimo plėtros programoje numatyta pažangos priemonė „Sudaryti sąlygas kokybiškoms, tarptautiškoms ir prieinamoms studijoms“, skirta skatinti ir studijų tarptautiškumą. Švietimo, mokslo ir sporto ministrės 2022-06-30 įsakymu Nr. V-1108 patvirtinta pažangos priemonė ,,Sudaryti sąlygas, kokybiškoms tarptautiškoms ir prieinamoms studijoms". Pažangos priemonėje įvirtinti tarptautiškumo skatinimo veiksmai, nustatyti įgyvendinimo terminai, lėšos ir siekiami rezultatai. Taip pat numatyti tarptautiškumo skatinimo veiksmai: Aukštųjų mokyklų tarptautinio konkurencingumo stiprinimas (parama aukštųjų mokyklų integracijai Europos universitetų tinkluose); Užsienio studentų integracijos priemonių įgyvendinimas. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi pilna apimtimi pasiekti 2 iš 4 rekomendacijos vertinimui numatytų rodiklių. Švietimo plėtros programoje apibrėžtos tarptautiškumo skatinimo priemonės, rodikliai, finansavimas ir terminai,padaugėjo užsieniečių, studijuojančių Lietuvos aukštosiose mokyklose dalis (nuo apie 7 proc. 2019 m. iki 16 proc. 2025 m.). Likę rodikliai pasiekti iš dalies: padidėjo studentų, dalį studijų studijuojančių užsienyje dalis (nuo 2,74 2019 m. iki 4,98 proc. 2025 m.), padidėjo užsienio doktorantų Lietuvos aukštosiose mokyklose dalis (nuo 7,2 proc. 2019 m. iki 16,02 proc. 2025 m.)Pažymėtina, kad vertinant šiuos ir kitus Lietuvos stebimus tarptautiškumo rodiklius yra matoma tarptautiškumo didinimo nuosekli pažanga.
Siekiant užtikrinti lygias galimybes mokiniams gauti vienodai kokybiškas paslaugas:•apibrėžti mokykloje dirbančio karjeros specialisto kvalifikacinius reikalavimus, kompetencijas, funkcijas ir profesinės veiklos sritis;•sukurti profesinio orientavimo paslaugas teikiančių asmenų kvalifikacijos tobulinimo sistemą, kuri užtikrintų visų šias paslaugas teikiančių specialistų nuolatinį kompetencijų tobulinimą.
Nuo 2018-01-01 įsigaliojo Švietimo įstatymo Nr. 1-1489 2 ir 18 str. pataisos, kuriomis sudarytas teisinis pagrindas karjeros specialisto etato įvedimui bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo įstaigose. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1561 atnaujintas Pareigybių, kurias atliekant darbas yra laikomas pedagoginiu, sąrašas ir jame įteisinta karjeros specialisto pareigybė, patvirtinti reikalavimai karjeros specialistams https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/21926e50c45d11ec8d9390588bf2de65 Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas. Švietimo, mokslo ir sporto ministrės 2022-08-31 įsakymu Nr. V-1334 patvirtintos karjeros specialistų funkcijų ir profesinio orientavimo paslaugų teikimo švietimo įstaigose rekomendacijos.
Siekiant Susisiekimo ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.
Susisiekimo ministerijoje reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti ir pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Susisiekimo ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė. Siekiant Susisiekimo ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), ministerijos kanclerio 2023-01-13 potvarkiu Nr. 4-3 „Dėl 2021 m. sausio 15 d. potvarkio Nr. 4-1 „Dėl Transporto, informacinės visuomenės plėtros ir elektroninių ryšių sektorių projektų, finansuojamų Europos Sąjungos fondų investicijų ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšomis, įgyvendinimo stebėsenos komisijos sudarymo ir jos darbo reglamento tvirtinimo“ pakeitimo“ papildytos stebėsenos komisijos darbo reglamento nuostatos, numatant rodiklių pasiekimo rezultatų, susijusių rizikų ir kitų aktualių klausimų aptarimui stebėsenos komiteto posėdžius rengti kiekvieną ketvirtį.
Siekiant ugdyti mokinių karjeros kompetencijas, sudaryti sąlygas visiems mokiniams gauti ugdymo karjerai, profesinio informavimo ir konsultavimo paslaugas.
Siekiant sudaryti sąlygas visiems mokiniams gauti ugdymo karjerai, profesinio informavimo ir konsultavimo paslaugas, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2022 08 24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, nustatantis profesinio orientavimo teikimo koordinavimo, karjeros specialistų paskirstymo bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir kitose švietimo įstaigose tvarką, patvirtinti profesinio orientavimo paslaugų planai.Ministro įsakymu paskirtas finansavimas projektui, kurio lėšomis finansuojami karjeros specialistai. ESFA, kuri įgyvendina finansavimo projektą, su savivaldybėmis ir mokyklomis sudaro partnerystės sutartis. Ministerija vykdo projektą „Kokybiškų karjeros paslaugų teikimas realioje ir virtualioje aplinkoje“, kurio metu planuojama steigti regioninius karjeros centrus (RKC) skirtingose savivaldybėse, vyksta RKC modelio kūrimo etapas. Sukūrus modelį bus apibrėžta, kaip ir kokiuose miestuose steigti RKC ir kokios paslaugos juose bus teikiamos. Pradėtas ugdymo karjerai virtualios aplinkos turinio ir priemonių kūrimo etapas, pasiūlytos internetinės svetainės mukis.lt turinio, priemonių ir puslapio dizaino atnaujinimo alternatyvos, šioje svetainėje bus atnaujintas turinys mokytojams, mokiniams bei karjeros specialistams.
Siekiant rezultatyvesnės neformaliojo vaikų švietimo plėtros, įdiegti finansavimo mechanizmą, kuris didintų šio švietimo paklausą ir prieinamumą.
2015 m. neformaliojo vaikų švietimo prieinamumui ir plėtrai spalio – gruodžio mėnesiais skirta 3,24 mln. eurų.2015 m. rugpjūčio 10 d. Švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-883 patvirtintas Neformaliojo vaikų švietimo lėšų skyrimo ir panaudojimo tvarkos aprašas. Įdiegus šį finansavimo mechanizmą, šalyje atsirado 2235 naujos neformaliojo vaikų švietimo programos, kurias įgyvendino 955 teikėjai. Programose dalyvavo per 58 000 mokinių, t. y. dalyvaujančiųjų apimtis padidėjo 17 procentų. Visi vaikai, programos ir jas įgyvendinantys švietimo teikėjai suregistruoti švietimo registruose.
Parengti rekomendacijas dėl neformaliojo mokinių švietimo įstaigų išorinio veiklos vertinimo.
Parengtos rekomendacijos savivaldybėms dėl neformaliojo vaikų švietimo teikėjų veiklos kokybės išorinio vertinimo. Rekomendacijas galima rasti tinklalapyje http://duomenys.ugdome.lt/?/mm/nef/med=104/463.
Parengti panaudos sutartis su Lietuvos dailės muziejumi ir AB „Lietuvos dujos“.
Vilniaus universitetas, siekdamas įgyvendinti rekomendaciją ir išspręsti turto naudojimo Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatyme nenumatytais pagrindais problemas, pagal pasaugos sutartį iš AB "Lietuvos dujos" gautą dujų apskaitos sistemą perdavimo-priėmimo aktu 2018 m. grąžino tiekėjui.Spręsdamas problemą dėl Lietuvos dailės muziejui perduotų meno vertybių (paveikslų), Vilniaus universitetas sutarė kartu su muziejumi atlikti tyrimą siekiant išsiaiškinti vertybių teisinę priklausomybę. Tyrimo pagrindas – 1947-05-26 aktas, kuriuo Vilniaus universitetas perdavė vertybes Lietuvos dailės muziejui laikinam naudojimui „depozito teisėmis“. Atlikus tyrimą bus priimtas sprendimas dėl sutarties sudarymo ar vertybių grąžinimo. Tyrimą planuojama pradėti tik pasibaigus karantinui. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacija ilgą laiką neįgyvendinta, o tolimesnis jos įgyvendinimo laikotarpis neapibrėžtas, rekomendacijos įgyvendinimo stebėseną baigiame
Universitetui rekomenduojama pasaugos sutartis performinti į panaudos.
Pasaugos sutartys nutrauktos, vietoj jų sudarant panaudos sutartis arba turtą nurašant.
Siekiant valdyti išsamią informaciją apie studijų paskolų poveikį aukštojo mokslo prieinamumui, stebėseną vykdyti sistemingai ir išsamiai, priimti įrodymais grįstus sprendimus, nustatyti stebėsenos rodiklius, susijusius su studijų paskolomis, ir užtikrinti stebėsenos vykdymą.
Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. kovo 1 d. įsakymu Nr. V-204 „Dėl Valstybinės studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės (socialinės, kultūrinės) plėtros 2013-2020 metų plėtros programos 2016-2018 metų veiksmų plano patvirtinimo“ priimate Valstybinės studijų, mokslinių tyrimų ir eksperimentinės (socialinės, kultūrinės) plėtros 2013-2020 metų plėtros programos 2016-2018 metų veiksmų plane (toliau Planas) be kitų vertinimo kriterijų nustatyti ir du, su valstybės remiamų paskolų išdavimu susiję, vertinimo kriterijai – „P-1-1-2. Paraiškų, atitinkančių Aprašo nuostatas, ir paskolų, suteiktų per Valstybinį studijų fondą, santykis (procentais)“ ir „P-1-13. Studentų dalis, kuriems studijų metu apmokamos valstybės remiamų paskolų studijų kainai sumokėti palūkanos, lyginant su visų šias paskolas gavusių studentų skaičiumi (procentas). Vykdant LR valstybės kontrolės atlikto valstybinio audito ataskaitos „Studijų paskolų sistema“ rekomendacijų įgyvendinimo plano 1 rekomendaciją, pridedamoje valstybės išlaidų studijų paskoloms didėjimo rizikos analizėje taip pat pateikiama Plane nustatytų, su valstybės remiamų paskolų išdavimu susijusių, vertinimo kriterijų analizė.Išanalizavus valstybės remiamų paskolų stebėsenos rodiklius ir statistinius duomenis bei atliktus aukštojo mokslo studijų būklės analizes ir atsižvelgiant į suinteresuotų šalių pateiktus pasiūlymus, parengtas, suderintas ir LR Vyriausybei pateiktas LR Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009 m. gegužės 27 d. nutarimo Nr. 480 „Dėl Valstybė paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. rugsėjo 10 d. nutarimu Nr. 956 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009 m. gegužės 27 d. nutarimo Nr. 480 „Dėl Valstybė paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ priimtais Valstybės paskolų ir valstybės remiamų paskolų studentams suteikimo, administravimo ir grąžinimo tvarkos aprašo pakeitimais galima susipažinti Teisės aktų registre.
Ugdymo įstaigų aplinką pritaikyti prie judėjimo ir kitą negalią turinčių vaikų poreikių.
Ugdymo įstaigų aplinką pritaikyti prie judėjimo ir kitą negalią turinčių vaikų poreikių siekiama įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą priemonę „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“. Investicijos (31 mln. Eur) skirtos savivaldybių iniciatyvų rėmimui, tobulinant mokyklų tinklą ir gerinant ugdymo kokybę per pastatų, ugdymo priemonių ir aplinkos modernizavimą skiriant didelį dėmesį kūrybiškumą skatinančiai ugdymo(si) aplinkai, užtikrinant vaikų saugumą ir pritaikant nenaudojamas švietimo įstaigų patalpas švietimo reikmėms. Priemonės projektų finansavimo sąlygų apraše (ministro 2017-04-03 įsakymas Nr. V-232) atnaujinamiems statiniams atrinkti numatyti 4 kriterijai (iš kurių turi atitikti 3), susiję su patalpų pritaikymu specialiųjų poreikių turintiems asmenims. Įgyvendinant priemonės „Švietimo prieinamumo didinimas“ projektą „Bendrojo ugdymo mokyklų (progimnazijų ir pagrindinių mokyklų) modernizavimas: šiuolaikinių mokymosi erdvių kūrimas“, iki 2020 m. pabaigos modernizuotos 49 mokyklos. Švietimo, mokslo ir sporto, Sveikatos apsaugos ministerijos, Lietuvos savivaldybių asociacija, Lietuvos negalios organizacijų forumas 2020 m. sausio mėn. pasirašė memorandumą, kuriuo įsipareigojama kiekvienoje savivaldybėje kasmet pritaikyti neįgaliesiems bent po vieną švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigą (2020 m. IV ketv. visiškai pritaikyta asmenims vežimėlyje buvo 10 proc. mokyklų, iš dalies – 64 proc., asmenims su regos negalia – visiškai pritaikyta 4 proc., o iš dalies pritaikyta 26 proc. mokyklų). Mokyklų pritaikymas vykdomas ir toliau planuojamas vykdyti kartu su savivaldybėmis. 2020 m. skirta 120 tūkst. Eur 4 valstybinių švietimo įstaigų patalpoms pritaikyti asmenų su negalia poreikiams, 2021 m. numatyta skirti 218 tūkst. Eur, 2022 m. – 301 tūkst. Eur valstybinių švietimo įstaigų pastatų pritaikymui neįgaliųjų poreikiams.Įtraukaus ugdymo plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte numatoma priemonė nustatyti švietimo įstaigų fizinės aplinkos pritaikymo neįgaliųjų reikmėms kriterijus ir vykdyti jų stebėseną. 2020 m. atlikus valstybinį auditą „Asmenų su negalia socialinė integracija“ (2020-09-07 Nr. VAE-9), pateikta rekomendacija dėl svarbių valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų (tarp jų ir mokyklų) pritaikymo asmenims su negalia (iki 2025 m. numatyta pritaikyti 40 proc. tokių pastatų). Atsižvelgdami į tai, šios rekomendacijos stebėseną baigiame.
Ištaisyti apskaitos klaidas, susijusias su finansavimo sumomis: inventorizuoti turtą, nustatant, iš kokių šaltinių ir kokiai paskirčiai skirtų finansavimo sumų jis įsigytas.
Turtas inventorizuotas, finansavimo šaltiniai nustatyti.
Imtis priemonių, kad nacionalinių mokslo programų temų inicijavimo ir atrinkimo sistema užtikrintų, kad būtų patvirtintos valstybei strategiškai svarbiausios mokslinių tyrimų temos.
Lietuvos Respublikos Seimui 2018-06-30 priėmus Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo Nr. XI-242 4, 14, 15, 21, 23, 24, 84 straipsnių pakeitimo ir 18, 25 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymą Nr. XIII-1415 bei 2018-06-30 priėmus Lietuvos Respublikos technologijų ir inovacijų įstatymą Nr.XIII-1414, iš dalies pakeistas mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros ir meno veiklos finansavimo modelis ir naujai reglamentuojamos MTEP finansavimo priemonės, šaltiniai, subjektai, technologijų ir inovacijų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos ir kt. Atlikus teisės aktų pakeitimus nuo 2019-01-01 nacionalinių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programas keičia nacionalinės mokslo ir technologijų programos. Jų nuostatus įpareigota rengti Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. Vadovaujantis minėtais teisės aktais Lietuvos mokslo taryba įpareigota pabaigti pradėtų Nacionalinių mokslo programų projektų konkursus, o nuo 2019 m. naujų programų nebeinicijuos.
Siekiant turtą Lietuvos geologijos tarnyboje apskaityti pagal VSAFAS reikalavimus, rekomenduojame nustatyti vertybių apskaitos procedūras (pvz., apskaitos politika, įvertinimo tikrąja verte metodika: pirminis pripažinimas, paskesnis vertinimas tikrąja verte ir pan.).
Lietuvos geologijos tarnyba direktoriaus 2023-05-02 įsakymu Nr. 1-202 „Dėl Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus 2022-12-28 įsakymo Nr. 1-632 „Dėl Žemės gelmių informacijos centre saugomų kilnojamųjų kultūros vertybių (geologijos eksponatų) vertinimo metodinių rekomendacijų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslino šių kultūros vertybių (geologijos eksponatų) vertinimo metodines rekomendacijas. Jų 4 p. nurodyta, kad naujai įgyjami, dovanojami ar kitaip centrui nuolat saugoti perduodami eksponatai, kuriems specialistų sprendimu iš karto suteikiamas eksponato statusas, apskaitoje registruojami įsigijimo ar pasigaminimo savikaina, o po pirminio pripažinimo finansinėse ataskaitose rodomi tikrąja verte. Lietuvos geologijos tarnyba informavo, kad vertybės bus pradėtos vertinti 2026 m. pabaigoje. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai Lietuvos geologijos tarnyboje bus pradėtas vertybių vertinimo procesas.
Nustatyti mokslininkų inicijuotų projektų finansavimo prioritetus. kad šalies problemos būtų sprendžiamos sutelkiant mokslo potencialą.
Taryba inicijavo diskusijas su akademine bendruomene ir, įvertinusi jų metu gautus siūlymus, patikslino tarybos remiamos veiklos krypties – mokslininkų inicijuotų projektų – kvietimo sąlygas. 2016-12-12 taryboje buvo organizuotas susitikimas su akademinės bendruomenės atstovais, Lietuvos mokslo ir studijų institucijų vadovais, kuriame buvo aptarti tarybos remiamos veiklos – mokslininkų inicijuotų projektų – galimi pokyčiai: projekto vertės didinimas, būtinybė skatinti tarptautinius tyrimus, turėti projekto partnerius, skatinti jaunųjų mokslininkų dalyvavimą. Įvertinus diskusijos metu gautus siūlymus, buvo tikslinamos mokslininkų inicijuotų projektų būsimų kvietimų sąlygos, kurios buvo pritaikytos tarybos remiamos veiklos krypties – mokslininkų inicijuotų projektų kvietimams (VIII kvietimui, 2017 m. III–IV ketvirtyje ir tolimesniems). Toliau siekiant sudaryti sąlygas šalies problemas spręsti sutelkus mokslo potencialą, tarybos pirmininko 2019-06-06 įsakymu Nr. V-295 patvirtintas Konkursinių prioritetinių mokslinių tyrimų programų rengimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašas. Jis skirtas programoms, kuriomis, sutelkus turimą intelektinį šalies potencialą, sprendžiamos valstybei ir visuomenei strategiškai svarbios problemos, darysiančios poveikį šalies ir mokslo raidai, ir kurių tikslas yra naujos mokslo žinios ir intelektiniai produktai, nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra, tyrėjų kompetencijos didinimas; taryba inicijuoja šių programų tematikų atranką, kviesdama mokslo ir studijų bei viešojo administravimo institucijas ar kitus juridinius asmenis teikti siūlymus dėl rengtinų programų. Siūlymuose, atsižvelgiant į valstybės strateginio planavimo dokumentų tikslus ir uždavinius, turi būti suformuluota valstybei ir visuomenei strategiškai svarbi problema, kuriai spręsti reikia atlikti siūlomos rengti programos tematikos mokslinius tyrimus. Turi būti pagrįsta, kodėl šiai problemai spręsti būtinos naujos mokslo žinios, kokių tikslų įgyvendinant siūlomą programą gali būti pasiekta ir kokių rezultatų gauta. Tematikas, įvertinusi siūlomą programos vykdymo laikotarpį bei jai vykdyti reikiamas biudžeto lėšas, taryba atrenka, pasitelkusi ekspertus. Programas, numačius valstybės lėšas, ir būsimas jų ataskaitas rengia vykdymo grupės, kurios suformuluoja bendriausius projektų atrankos kriterijus: atitiktis programos turiniui, tyrimų reikšmė, metodologinis naujumas, mokslinis potencialas, tarptautiškumas, tarpdalykiškumas, galima įtaka visuomenės savimonei.
Siekiant užtikrinti savivaldybėms veiksmingesnę metodinę pagalbą dėl minimalios priežiūros priemonių vykdymo, kaupti ir skleisti vaiko minimalios priežiūros priemonių vykdymo gerąją praktiką.
Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centras nuosekliai teikė metodinę pagalbą, konsultavo savivaldybių administracijas vaiko minimalios ir vidutinės priežiūros klausimais. Per metodines dienas gerąja patirtimi dalijosi savivaldybių administracijų vaiko gerovės komisijų atstovai, nagrinėtos veiksmingesnės šios patirties sklaidos galimybės savivaldybėse. 2016 m. Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centras Švietimo ir mokslo ministerijos užsakymu atliko visų Lietuvos mokyklų apklausą apie prevencinės veiklos vykdymą 2015–2016 m. m. Šioje ataskaitoje duomenys analizuojami ir mokyklų, ir savivaldybių lygmenimis: pateikiami prevencinių programų ir kitos prevencinės veiklos įgyvendinimo aspektai, sudarytas kiekvienos savivaldybės profilis, iliustruojantis bendrą prevencinės veiklos vykdymo situaciją, pateikiamos rekomendacijos ir įžvalgos, naudingos savivaldybių funkcijoms, susijusioms su vaiko minimalios priežiūros priemonės skyrimu (kai vaikui skiriama dalyvauti prevencinėse programose), prevencinės veiklos vertinimu, metodine pagalba mokyklų vaiko gerovės komisijoms.
Siekiant, kad 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programoje planuojami 49 mln. Eur, skirti sektorinių praktinio mokymo centrų tolimesnei plėtrai, užtikrintų efektyvų praktinio mokymo įrangos centruose panaudojimą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams, įvertinti papildomos mokymo įrangos įsigijimo tikslingumą ir tai, ar ji suteiks galimybių vykdyti naujas mokymo programas, ar renovacijai prašomos lėšos yra pagrįstos, ar profesinio mokymo įstaiga yra orientuota į visų amžiaus grupių asmenų mokymą.
Švietimo ir mokslo ministro 2015-11-06 įsakymu Nr. V-1125 buvo sudaryta darbo grupė, kurioje atstovus delegavo visų keturių pagrindinių darbdavių asociacijų deleguoti ekspertai. Darbo grupė pasitvirtino kriterijus, peržiūrėjo preliminarias paraiškas, apsilankė visuose sektoriniuose praktinio mokymo centruose, įvertino investicijų būtinumą, bei suformulavo pasiūlymus dėl paraiškų patikslinimo. 2016 m. rugpjūčio 29 d. vyko paskutinis darbo grupės posėdis dėl skirtinų investicijų į sektorinių praktinio mokymo centrus paskirstymo. 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.1.2-CPVA-V-721 priemonės „Sektorinių praktinio mokymo centrų plėtra“ įgyvendinimui skiriama 29 mln. Eur. Priemonei įgyvendinti ir projektams vykdyti pateiktos 23 paraiškos.
Užtikrinti, kad profesinio standarto projektai būtų suderinti su ministerijų ir Vyriausybės įstaigų atstovais pagal kompetenciją.
Siekiant užtikrinti, kad profesinių standartų projektai būtų suderinti su ministerijų atstovais pagal kompetenciją, 2019-04-30 Vyriausybės patvirtintame (nutarimas Nr. 428) Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo ir tvirtinimo tvarkos apraše (18 p.) numatyta, kad profesinio standarto projektas teikiamas derinti atitinkamam sektoriniam profesiniam komitetui. Atnaujintas Sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašas (2018-06-28 ūkio ir švietimo ir mokslo ministrų įsakymas Nr. V- 610 / 4- 401) reglamentuoja, kad į kiekvieną sektorinį profesinį komitetą savo narius deleguoja konkretų ūkio sektorių reguliuojanti ministerija, Švietimo ir mokslo ministerija ir Ūkio ministerija. Įtraukus ministerijų atstovus, 2018 m. rugsėjo mėn. patvirtinti naujos sudėties sektoriniai profesiniai komitetai, kuriems teikiami derinti profesinių standartų projektai.
Siekiant užtikrinti ir nuolat gerinti paslaugų prieinamumą ir kokybę, atsižvelgiant į mokslo, technologijų pažangą, sukurti priemones, užtikrinančias įstatymu pavestos funkcijos – tvirtinti mokamas medicinines paslaugas ir jų kainas – įgyvendinimą: a) laiku atliekamą mokamų medicininių paslaugų sąrašų atnaujinimą; b) paslaugų teikimo pagal mokamus medicininių paslaugų sąrašus kontrolę.
Įgyvendinant Sveikatos sistemos įstatymo 11 str. 2 d. 2 p. nuostatą, patikslinti mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų (patvirtintų sveikatos apsaugos ministro 1999-07-30 įsakymu Nr. 357 „Dėl Mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kainų nustatymo ir jų indeksavimo tvarkos bei šių paslaugų teikimo ir apmokėjimo tvarkos“ ir 1996-03-26 įsakymu Nr. 178 „Dėl Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, teikiamų asmens sveikatos priežiūros įstaigose, kainyno Nr. 11-96-2 patvirtinimo“) sąrašai (sveikatos apsaugos ministro 2024-07-31 įsakymas Nr. V-781, 2024-08-22 įsakymas Nr. V-834).Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 8, 11, 13 ir 76 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2790) ir Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 3, 13, 15(2), 15(3), 46 ir 52 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2791), kurių nuostatomis keičiamas mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų reglamentavimas. Siekiant sudaryti galimybę greičiau reaguoti į šių paslaugų poreikį, atsisakyta sveikatos apsaugos ministro tvirtinamo mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kaip perteklinio (nes visos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, neapmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšomis, yra mokamos). Teisės aktų pakeitimais sudarytos prielaidos leisti asmens sveikatos priežiūros įstaigoms (nurodytoms Sveikatos sistemos įstatymo 8 straipsnio 1 ir 2 d.) pačioms nustatyti šių paslaugų sąrašą ir kainas, kurios bus apskaičiuojamos taikant vienodus kainodaros principus pagal sveikatos apsaugos ministro patvirtintą kainų apskaičiavimo metodiką ir paslaugų teikimo tvarką, o nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūrą vykdys atitinkamų įstaigų ir įmonių dalyvio teises bei pareigas įgyvendinantis subjektas. Kitų įmonių ir įstaigų teikiamų mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašas ir kainos bus nustatomi šių įmonių ir įstaigų įstatuose nustatyta tvarka, o paslaugų teikimo ir nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūros tvarką nustatys sveikatos apsaugos ministras. Dėl keičiamo mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų reglamentavimo, 2023-12-31 (suėjus nustatytam terminui rekomendacijai įgyvendinti) pokytis pagal pasirinktus rodiklius „Gydymo įstaigų, kuriose nustatyti teisinio reglamentavimo nesilaikymo atvejai, dalis iš visų patikrintų“ (siektina reikšmė – 0 proc.) ir „Mokamų medicininių paslaugų sąrašų atnaujinimo / peržiūrėjimo periodiškumas“ (siektina reikšmė – atnaujinama du kartus per metus) nebuvo pasiektas. Siekiant įsitikinti, ar naujas reglamentavimas tinkamai atliepia pacientų interesus, Sveikatos apsaugos ministerija atliks 3 metų nustatyto galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą. Atsižvelgdami į tai, laikome, kad pokytis pasiektas iš dalies. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame, o pokyčių stebėsena bus tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant sveikatos apsaugos srities aplinką.
Siekiant, kad valstybės rezervas būtų planuojamas nuosekliai, pagrįstai ir orientuojantis į didžiausią riziką keliančius pavojus, patvirtinti valstybės rezervo sudarymo principus ir kriterijus, numatant, kad vienas iš jų būtų reikalavimas rezervą planuoti įvertinus nacionalinėje rizikos analizėje nustatytiems labai didelę ir didelę riziką keliantiems pavojams reikalingą valstybės rezervo atsargų ir lėšų poreikį.
Siekiant, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimas būtų įgyvendinamas kryptingai, finansavimą skirti pagal nustatytą pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikį ir prioritetus.
Įgyvendinant XVIII-osios Vyriausybės programą, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija numatė sudaryti (iki 2022 m. II ketv.) pedagogo motyvavimo ir paramos paketą, suteikiantį galimybę tobulinti kvalifikaciją. Patvirtinti reikiami teisės aktai: Pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) 2023–2025 metų prioritetinės kvalifikacijos tobulinimo sritys: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/7f71bc407b2511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=1&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Reikalavimai pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinėms kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo, akreditavimo ir registravimo tvarkos aprašas: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f95b53508ba511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Atnaujinti Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštąsias mokyklas) kvalifikacijos tobulinimo nuostatai: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.295263/asr?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273
Siekiant rezultatyviau organizuoti pedagogų kvalifikacijos tobulinimą numatyti, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimas būtų derinimas su visomis švietimo įstatyme numatytomis pagalbos mokytojui ir mokyklai priemonėmis (konsultuojant, atliekant mokyklos veiklos kokybės įsivertinimą ir išorinį vertinimą ir sudarant pedagogams sąlygas tobulinti kvalifikaciją).
Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinti nauja redakcija) įtvirtinamas kvalifikacijos tobulinimo poreikių planavimas visais lygmenimis (asmens, švietimo įstaigos, savivaldybės ir nacionaliniu) ir numatyta, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimas būtų derinamas su Švietimo įstatyme numatytomis pagalbos mokytojui ir mokyklai priemonėmis. Švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis; atsižvelgdama į pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo poreikius planuoja pedagoginių darbuotojų profesinį tobulėjimą. Savivaldybė ne rečiau nei kartą per metus analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi švietimo įstaigų ataskaitomis, vadovų veiklos ataskaitomis, išorės vertinimo rodikliais ir planuoja kvalifikacijos tobulinimą atsižvelgdama į nacionalinio lygmens kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Nustatydama šiuos prioritetus Švietimo, mokslo ir sporto ministerija be kita ko atsižvelgia ir į švietimo įstaigų išorinio vertinimo rezultatus.
Siekiant rezultatyviau organizuoti pedagogų kvalifikacijos tobulinimą numatyti kaip panaudoti nacionalinių bei tarptautinių mokinių pasiekimų tyrimų ir kitų galimų tyrimų rezultatus.
Nacionalinis egzaminų centras vykdo nacionalinius mokinių pasiekimų tyrimus, jų rezultatai naudojami reguliariai švietimo būklės stebėsenai ir tobulinimui. Ataskaitos paskelbtos internete ir yra prieinamos visuomenei. Kasmet rengiamos, skelbiamos ir pristatomos savivaldybių merams, savivaldybių administracijų švietimo padalinių vadovams ir socialiniams partneriams ataskaitos apie švietimo būklę šalyje (pvz.: „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. Mokinių pasiekimai (2016)", „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. Mokytojai (2017)“).Mokinių pasiekimų tyrimų ir kitų galimų tyrimų rezultatų panaudojimas pedagogų kvalifikacijos tobulinimui numatytas Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinta nauja redakcija). Remiantis nuostatais ministerija numato nacionalinio lygmens pedagoginių darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus, atsižvelgdama į tarptautinių tyrimų duomenis ir kitą objektyvią informaciją (2020 - 2022 m. prioritetai rengiami atsižvelgiant į OECD PISA ir OECD TALIS tyrimų duomenis). Savivaldybė analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi nacionalinių mokinių pasiekimų ir kitais rezultatais, planuoja kvalifikacijos tobulinimą bendradarbiaudama su kvalifikacijos tobulinimo programas rengiančiomis institucijomis (PRC) ir atsižvelgdama į kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Programas rengiančios ir įgyvendinančios institucijos kvalifikacijos tobulinimą vykdo atsižvelgdamos į prioritetus, švietimo tendencijas ir ugdymo mokslų tyrimus, aktualius pedagoginių darbuotojų tobulinimosi poreikius, kuriuos pedagogai turi įsivertinti remdamiesi mokinių pasiekimais ir pažanga.
Siekiant priimti įrodymais pagrįstus sprendimuspatvirtinti priemones, kurios padėtų šį poveikį įvertinti valstybės, savivaldybės ir mokyklos lygmenimis.
Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 patvirtinti nauja redakcija) numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis.
Siekiant, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimo teisinis reglamentavimas atitiktų dabartinę realią situaciją, atnaujinti su pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įgyvendinimu susijusius teisės aktus.
Siekiant, kad pedagogų kvalifikacijos tobulinimo teisinis reglamentavimas atitiktų realią situaciją atnaujinami ir keičiami su pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įgyvendinimu susiję teisės aktai: 1. Patvirtinta Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų nauja redakcija (2019-11-25 ministro įsakymu Nr. V-1367). 2. Patvirtintas Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), veiklų, susijusių su profesiniu tobulėjimu, aprašas (2019-03-01 ministro įsakymu Nr. V-184). 3. 2019-05-28 ministro įsakymu Nr. 648 patvirtintas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditacijos tvarkos aprašas (institucijų vertinimą ir akreditaciją pavesta organizuoti Nacionalinei švietimo agentūrai). 4. Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašas panaikintas kaip neaktualus (ministro 2019-03-12 įsakymu Nr. V-198). Programų akreditavimo funkcija perduota jas rengiantiems pedagogų rengimo centrams ir akredituotoms kvalifikacijos tobulinimo institucijoms. Nacionaliniu lygiu kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo reikalavimai neparengti. Kadangi naujas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditavimo tvarkos aprašas nebus rengiamas, programų akreditavimo funkcijos nacionaliniu lygiu neplanuojama reglamentuoti ir vykdyti, taip pat nebus tvirtinamas Mokytojo profesijos kompetencijų aprašas, rekomendacijos stebėseną baigiame. Pedagogų veiklai reikalingų kompetencijų aprašo rengimo klausimą stebėsime vykdant audito „Ar gali gerėti Lietuvos mokinių pasiekimai“ rekomendacijos „Skatinant pedagogų nuolatinį tobulėjimą, atlyginimą susieti su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą“ stebėseną.
Imtis iniciatyvos dėl mokslo stebėseną atliekančių institucijų efektyvaus tarpusavio bendradarbiavimo, mokslo srities rekomendacijų stebėsenos.
Švietimo ir mokslo ministras 2018-08-03 įsakymu Nr.V-688 patvirtino ir ministerijos interneto svetainėje paskelbė valstybės (strateginius) mokslo stebėsenos rodiklius, suskirstytus grupėmis pagal tai, kurį mokslo stebėsenos komponentą apibūdina: mokslo kontekstą, indėlį į mokslą, mokslo procesus ar jo rezultatus.
Imtis priemonių dėl stebėsenoje dalyvaujančių institucijų veiksmų ir sprendimų koordinavimo ir kitų Švietimo ir mokslo stebėsenos koordinavimo grupei numatytų funkcijų vykdymo.
Atnaujinta švietimo ir mokslo stebėsenos koordinavimo grupės sudėtis (ministro įsakymai 2017-11-16 Nr. V-887 ir 2019-04-25 Nr. V-480). Atnaujintas ir 2019-06-27 ministro įsakymu Nr. V-757 patvirtintas Valstybės švietimo ir mokslo stebėsenos tvarkos aprašas, jame numatant stebėsenos koordinavimo grupės posėdžių periodiškumą (ne rečiau kaip 3 kartus per metus). 2019-11-22 aprašas atnaujintas (ministro įsakymu Nr. V-1362), nurodant konkrečias įstaigas (Nacionalinė švietimo agentūra, Studijų kokybės vertinimo centras, Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras), kurioms pavesta vykdyti apraše numatytas švietimo ir mokslo stebėsenos veiklas. Audito ataskaitoje nurodytos problemos dėl grupės atliekamų koordinavimo funkcijų, susijusių su didelės apimties ir brangių tyrimų atlikimu, liko neišspręstos, nes išvados ar siūlymai dėl tokių tyrimų poreikio 2017-2019 m. nebuvo teikti (2017-2019 m. darbo grupės posėdžių protokolai). Ministerija koordinavimo grupei numatytų funkcijų keisti neplanuoja.
Įpareigoti bendrojo ugdymo mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančias institucijas kartu su mokyklomis parengti ugdymo kokybės gerinimo planus, naudojant išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenis ir/arba standartizuotų mokinių pasiekimų vertinimų ir tyrimų rezultatus. Taip pat periodiškai vertinti ir viešinti kaip įgyvendinami šie planai.
Švietimo ir mokslo ministro 2018 m. sausio 3 d. įsakymu Nr. V-9 patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas. Jame nustatyta, kaip teikiama pagalba mokyklai, kaip sudaromas ir įgyvendinamas kokybės gerinimo planas, atsižvelgiant į vadovo metų veiklos ataskaitos vertinimo rezultatus (ataskaitą įvertinus nepatenkinamai). Tačiau jame nenumatyta kokybės gerinimo planus rengti visoms mokykloms, be to, planų rengimas nesiejamas su išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenimis ir/arba standartizuotų mokinių pasiekimų vertinimų ir tyrimų rezultatais. Vadovaujantis aprašu, parengus ir įgyvendinus kokybės gerinimo planą, rengiama kokybės gerinimo ataskaita ir teikiama kartu su vadovo metų veiklos vertinimo ataskaita vertinančiai institucijai (steigėjui).Ministerijos nuomone, Kokybės gerinimo priežiūros tvarka dėl kokybės gerinimo planų rengimo mokykloms taikoma tik kraštutiniu atveju. Remiantis šia tvarka kokybės gerinimo planai nebuvo rengiami. Ministerija informavo, kad kokybės krepšelio projekte (finansuojamas ES) dalyvaujančioms mokykloms (tiek turinčioms stiprią, tiek silpną geros mokyklos požymių raišką) kokybės gerinimo planų rengimas būtinas. Šiuos planus rengia 180 kokybės krepšelio projekte dalyvaujančių mokyklų. Mokinių pasiekimų rezultatais naudojamasi atrenkant galimai rizikingas mokyklas, kuriose atliekamas išorinis rizikos vertinimas, po kurio mokyklai teikiama pagalba planuojant veiklos tobulinimą ir vykdant kokybės gerinimo priemones.Kadangi ministerija neplanuoja imtis veiksmų įpareigojant visas mokyklas rengti kokybės gerinimo planus, rekomendacija laikoma iš dalies įgyvendinta ir jos stebėsena baigiama.
Siekiant didinti el. paslaugų prieinamumą visiems, numatyti poveikio ir kontrolės priemones, užtikrinančias el. paslaugų pritaikymą neįgaliesiems.
Valstybės informacinių sistemų gyvavimo ciklo valdymo metodikoje nustatyta, kad Valstybės informacinė sistema, kai teikiamos viešosios ar administracinės elektroninės paslaugos, turi būti pritaikyta naudotis neįgaliesiems. Taip pat nustatyta, kad sukurtas valstybės informacinės sistemos funkcionalumas, įskaitant ir pritaikymą neįgaliesiems, turi būti išbandomas, užpildant testavimo žurnalą.
Vykdyti programos „Horizontas 2020“ skatinimo priemones.
Vykdytos programos „Horizontas 2020“ skatinimo priemonės:1. Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūra patvirtino (2016-09-22 Nr. 2V-182) aprašą ir paskelbė kvietimą dėl paraiškų parengimo išlaidų apmokėjimo (kai šiam tikslui įsigyjama konsultacinių paslaugų).2. Švietimo ir mokslo ministerija 2017-10-04 įsakymu Nr. V-747 patvirtino Kasmetinio universitetų ir mokslinių tyrimų institutų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir meno veiklos vertinimo reglamentą, kuriame numatyti taškai už programos projektų koordinavimą visose mokslo srityse.3.Lietuvos mokslo taryba įsteigė „Liazon“ biurą Briuselyje Lietuvos nuolatinės atstovybės ES patalpose.4. Ministerija patvirtino veiklą „Mokslo bendradarbiavimo žemėlapio sukūrimas“ pagal 2014–2020 m. ES fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto 9.3.3. uždavinį „Sustiprinti viešojo sektoriaus tyrėjų gebėjimus bei pajėgumus vykdyti aukšto lygio MTEP veiklas“ (pavedimas Nr. S-23-3575, užduotis Nr. 654454). Už veiklos įgyvendinimą atsakingas VšĮ Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras, su kuriuo Europos socialinio fondo agentūra 2017-12-21 pasirašė sutartį Nr. 09.3.3-ESFA-V-711-05-0001 dėl projekto „Tarptautinio bendradarbiavimo moksle žemėlapio sukūrimas“. Jo pabaiga –2020 m.5. Ministerija organizavo du susitikimus su programos nacionaliniais kontaktiniais asmenimis, susitikimą su Lietuvos atstovais ir ekspertais, atstovaujančiais programai ES komitetuose. Aptartos programos skatinimo priemonės. Švietimo ir mokslo ministerijos, Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros ir Lietuvos mokslo tarybos atstovai 2017-07-11 pasirašė bendrą įsakymą (2017-07-14 Nr. V-176/2V-209) dėl tarpinstitucinio bendradarbiavimo vykdant dalyvių į tarptautinių mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros ir inovacijų programų renginių atrankas. Įsakymu suskirstytos programos ir temos, kurias finansuos agentūra ir taryba, aptarta, kokių veiksmų imsis, jei programos sutaps.
Patikslinti Mokslo projektų ir jų ataskaitų, Sklaidos projektų ir jų ataskaitų ir kitus ekspertinio vertinimo tvarkos aprašus pagal Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos patvirtintas rekomendacijas.
Lietuvos mokslo tarybos 2016-05-23 nutarimu Nr. VIII-5 netekusiu galios pripažintas Tarybos 2011-09-19 nutarimu Nr. VII-80 (su vėlesniais pakeitimais) patvirtintas Sklaidos projektų ir jų ataskaitų ekspertinio vertinimo tvarkos aprašas, o Lietuvos mokslo tarybos 2016-05-23 nutarimu Nr. VIII-4 pakeistas Tarybos 2011-09-19 nutarimu Nr. VII-79 patvirtinto Mokslo projektų ir jų ataskaitų ekspertinio vertinimo tvarkos aprašo 29 punktas, kad ekspertų grupės narys privalo atsisakyti vertinti paraišką ar ataskaitą, jeigu įžvelgia galimą interesų konfliktą; toks grupės narys, aptariant paraišką ar ataskaitą, ekspertų grupės posėdyje nedalyvauja – išeina iš patalpos, kurioje vyksta posėdis, nurodęs interesų konfliktą sukeliančią priežastį.
Aikido asociacijai patalpas išnuomoti ar perduoti naudotis vadovaujantis teisės aktais.
2017-05-29 Lietuvos edukologijos universiteto sporto centro direktorė raštiškai patvirtino, kad nuo 2017-06-01 minėta asociacija veiklos mažosios salės priesalėje nebevykdo, o dėl kovų ir teniso salės naudojimo buvo sudaryta trumpalaikė nuomos sutartis 2017-05-15 iki 2017-06-14. Nuo 2017-06-14 aikido užsiėmimai salėje nebevyks.
Suplanuoti ir vykdyti priemones mokslinių tyrimų rezultatų poveikiui vertinti pagal atskiras mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros veiklas.
Lietuvos mokslo taryba, įgyvendindama rekomendaciją, atliko šešių nacionalinių mokslo programų paskesnįjį vertinimą ir jo rezultatus 2019 m. pradžioje paskelbė savo interneto svetainėje. Seimui 2018-06-30 priėmus naują Technologijų ir inovacijų įstatymą (Nr. XIII-1414), taryba įpareigota pabaigti pradėtų nacionalinių mokslo programų projektų konkursus, tačiau nuo 2019 m naujų programų neinicijuoja, jas keičia nacionalinės mokslo ir technologijų programos, kurių nuostatus įpareigota rengti Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija. Taryba taip pat atliko mokslininkų grupių projektų įgyvendintos dalies paskesnįjį įvertinimą, kurį 2020 m. balandžio mėn. paskelbė savo interneto svetainėje. Atsižvelgusi į tai, kad mokslininkų grupių projektus teigiamai įvertino ir įvykdytų projektų vadovai, ir mokslo bei studijų institucijos, ir į ekspertų pateiktas rekomendacijas ir išvadas, planuodama lėšas atitinkamų metų programinio konkursinio finansavimo priemonių kvietimams, taryba yra priėmusi sprendimą mokslininkų grupių projektų kvietimą vykdyti kiekvienais metais ir siekti, įvertinus valstybės finansines galimybes, kad didėtų finansavimo apimtis minėtai priemonei.
Įvertinti slėnių plėtros programų įgyvendinimo rezultatus (ir planuotų rodiklių pasiekimą) ir atsiskaityti už jas.
Finansų ministerija koordinavo vertinimo paslaugų užsakymą „Švietimo ir mokslo infrastruktūros vertinimas“, kurio viena sudedamųjų dalių buvo atvejo studija, skirta integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų plėtros programoms („slėniams“). 2021-06-03 išorės ekspertai – UAB „BGI Consulting“ atliko ES fondų ir kitų investicijų į švietimo ir mokslo infrastruktūrą masto ir poveikio vertinimą. Atliekant atvejo studiją buvo orientuojamasi į tris pagrindinius vertinimo kriterijus – slėnių plėtros programų įgyvendinimo 1) rezultatyvumą (įskaitant slėnių plėtros programose planuotų rodiklių pasiekimą), 2) efektyvumą ir 3) ilgalaikį poveikį, dėmesį skiriant tiems rezultatams, jų pasiekimo efektyvumui ir poveikiui, kurie susiję su MSI ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu. Susipažinus su atliktu vertinimu nustatyta, kad ataskaitoje didžiausias dėmesys skiriamas slėnių plėtros programų rezultatų vertinimui MTEP srityje, mokslo ir verslo bendradarbiavimo aspektams, tačiau visa apimtimi neatskleisti slėnių plėtros programų planuotų rodiklių pasiekimai pagal audito ataskaitos 6 priede pateiktą rodiklių sąrašą (pavyzdžiui, ataskaitoje nenagrinėjami studijų srities rodiklių pasiekimai).
Siekiant įvertinti, ar VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir VĮ Valstybės žemės fondas tinkamai įgyvendina joms pavestas informacinių sistemų ir registrų administravimo bei melioracijos darbų ir melioracijos statinių naudojimo valstybinės priežiūros funkcijas, tikslinti sutartyse su šiomis įmonėmis nustatytus veiklos vertinimo kriterijus.
Žemės ūkio ministerija sutarčių, sudarytų su VĮ Valstybės žemės fondu (2022-01-28 Nr. 8P-22-8) ir VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras (2022-01-14 Nr. 8P-22-4) 1 prieduose nustatė reikalavimus, kurie sukonkretina, kaip valstybės įmonės turi atsiskaityti už atliktus darbus, išmatuojamus veiklos vertinimo rodiklius, kurie leistų įvertinti, ar pasiektas konkretus rezultatas.
Siekiant profesinio mokymo kokybės ir efektyvaus priežiūros institucijų išteklių naudojimo, patikrinimai išduodant licencijas programoms vykdyti turi būti atliekami rizikingiausiuose subjektuose, todėl reikia derinti priežiūros veiksmus su Užimtumo tarnyba, periodiškai keistis planuojamų profesinio mokymo teikėjų patikrinimų informacija.
Patvirtintas Profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formaliojo profesinio mokymo programas, išorinio vertinimo tvarkos aprašas (ministro 2020-03-25 įsakymu Nr. 442), kuriame nustatyti 5 veiklos išorinio vertinimo rodikliai. Ministerija išduodant licencijas bendradarbiauja su Užimtumo tarnyba. Tarnyba , gavusi pranešimą apie rizikingą subjektą, informaciją persiunčia Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai, kuri pagal Profesinio mokymo įstatymo 26 straipsnio 1 dalies 7 punktą koordinuoja tęstinį mokymą ir jo kokybės priežiūrą ir pagal 25 straipsnio 3 dalį vykdo prevencines priemones dėl licencijuojamos veiklos. Dėl rizikingo subjekto patikrinimo, Įvertinusi situaciją, Ministerija bendradarbiaudama su Užimtumo tarnyba, numato patikrinimo eigą, veiksmus, keičiasi informacija. Institucijoms pasiderinus, priimtas sprendimas, kad profesinio mokymo teikėjų veikla bus tikrinama pagal numatytą planą ir / ar pagal poreikį, gavus informaciją apie licencijuotos veiklos pažeidimus. Licencijuojamos veiklos sąlygų laikymosi priežiūra vykdoma Viešojo administravimo įstatymo 4 skyriuje nustatyta tvarka.
Imtis priemonių, kad duomenys į Stebėsenos informacinę sistemą būtų teikiami Strateginio planavimo metodikoje nurodytu laiku ir nustatytos apimties.
Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyta stebėsenos, atsiskaitymo už rezultatus ir pažangos vertinimo tvarka, nustatyti duomenų suvedimo į Stebėsenos informacinę sistemą (SIS) terminai, o SIS automatiškai informuoja atsakingus darbuotojus apie artėjančius duomenų suvedimo terminus. Vyriausybės kanceliarijos Strateginio valdymo grupės darbuotoja nuolat vykdo į SIS suvedamų duomenų stebėseną: informuoja ne tik apie artėjančius duomenų suvedimo terminus, bet ir apie nustatytus vėlavimus ar daromas klaidas. Atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: patikslintos nuostatos dėl planuojamų pasiekti pažangos ir tęstinės veiklos rezultatų suvedimo į SIS – detalizuojama, kas, ką ir kokiais terminais suveda. Atsižvelgdami į tai, kad SIS nėra pritaikyta naujai strateginio valdymo sistemai ir naudojama tik iš dalies Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planui stebėti, kuriama nauja Strateginio valdymo informacinė sistema (SVIS), rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant, kad vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: užtikrinti, kad visi vartotojų teisių apsaugos institucijų nustatyti pažeidimai būtų paviešinti ir paskelbta informacija, reikalinga vartotojams, kad jie galėtų įgyvendinti savo teisę į pažeistų teisių gynimą ir į turtinės bei neturtinės žalos (nuostolių) atlyginimą.
Vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: -2021 m. rugsėjo 30 d. priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550 ( įsigalios 2022 -01-03). Įstatymu nustatyta, kad VVTAT nutarimai, priimti išnagrinėjus vartojimo sutartį dėl nesąžiningų sąlygų, yra vieši ir skelbiami VVTAT interneto svetainėje. - 2019-12-18 Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2019-04-10 įsakymas Nr. 1-128) papildytas nuostata, kad kartu su tarnybos nutarimais dėl nesąžiningų vartojimo sutarčių sąlygų taikymo ir dėl Lietuvos Respublikos nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo pažeidimų tarnyba interneto tinklalapyje skelbia informaciją galimai nukentėjusiems vartotojams apie jų teisės į pažeistų teisių gynimą įgyvendinimo tvarką.
Paramos gavėjai turėtų nuspręsti dėl globalaus projekto sprendimų priėmimo matricos, įskaitant, kas ir kada gali priimti sprendimus, susijusius su globalaus projekto laiko grafiku ir biudžetu.
Globalaus projekto sprendimų priėmimo matrica, įskaitant, kas ir kada gali priimti sprendimus, susijusius su globalaus projekto laiko grafiku ir biudžetu yra parengta. Remiantis įmonės „RB Rail AS“ stebėtojų tarybos sprendimu, priimtu 2021 m. balandžio 15 d., rekomendacija dėl sprendimų priėmimo matricos įgyvendinimo yra laikoma įvykdyta.
Lietuvos olimpinei akademijai ir Lietuvos olimpiečių asociacijai esant poreikiui patalpas išnuomoti ar perduoti naudotis vadovaujantis teisės aktais.
Lietuvos edukologijos universitetas, vadovaudamasis 2018-01-03 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 10, sudarė nekilnojamojo turto panaudos sutartį ir Lietuvos olimpinei akademijai pagal panaudą perdavė patalpas, unik. Nr. 1096-0034-6025, adresu: Studentų g. 39, Vilnius.Parengtas Vyriausybės nutarimo projektas dėl patalpų perdavimo panaudos teise Lietuvos olimpiečių asociacijai. Nuo 2019-01-01 Lietuvos edukologijos universitetą (LEU) prijungus prie Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) ir šiam perėmus LEU teises ir pareigas, patalpų perdavimo panaudos teise Lietuvos olimpiečių asociacijai klausimas pradėtas derinti iš naujo. Įvertinus VDU mokslo ir studijų programų optimizavimą ir strateginius planus, nuspręsta, kad pastatas, kurio patalpose įsikūrusi Lietuvos olimpiečių asociacija, nebus naudojamas universiteto funkcijų vykdymui. 2020-08-11 pastatas (Studentų g. 39, Vilnius) perduotas VĮ Turto bankui (priėmimo perdavimo aktas Nr. 20-A6-178). Atsižvelgiant į tai, kad perdavus pastatą universitetas nebedalyvauja panaudos suteikimo procese, rekomendacija tampa neaktuali, jos stebėseną baigiame.
Universitetų ilgalaikio turto atnaujinimui ir plėtrai valstybės lėšų skirti susiejus su valstybinių universitetų tinklo optimizavimu.
Ministerija valstybės lėšas universitetų turto atnaujinimui ir plėtrai skyrė įvertinusi valstybinių aukštųjų mokyklų tinklo optimizavimo planą. Pavyzdžiui, priėmus sprendimą Šiaulių universitetą reorganizuoti prijungiant prie Vilniaus universiteto, šiems universitetams buvo skirta 35,69 mln. Eur ES lėšų ir 0,8 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų; prie Vytauto Didžiojo universiteto prijungiant Lietuvos edukologijos ir A. Stulginskio universitetus, jiems skirta 16,17 mln. Eur ES lėšų ir 3,5 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų. Nutarus kitų universitetų nejungti, tam planuotos lėšos buvo panaudotos kitiems su valstybinių universitetų tinklo optimizavimu susijusiems sprendimams.Rekomendacija įgyvendinta iš dalies, nes universitetų tinklo optimizavimui tęsiantis lėšos šiam procesui bus skiriamos ateityje.
Atlikti IS rizikos vertinimą ir, jei reikia, patvirtinti rizikų valdymo priemonių planą.
UAB NRD CS ekspertai, su kuriais 2017 m. lapkričio 7 d. buvo sudaryta sutartis dėl ministerijos vidaus administravimo informacinių sistemų vertinimo ir 2018 m. kovo 28 d. buvo sudaryta sutartis dėl ministerijos valdomų ir ITC tvarkomų informacinių sistemų ir registrų saugos vertinimo. Ekspertai atliko visų ministerijos valdomų informacinių sistemų ir registrų saugos atitikties vertinimą ir pateikė rekomendacijas bei veiksmų planus, kaip gerinti šių informacinių sistemų saugą. Taip pat parengti ir 2018 m. sausio 25 d. įsakymu Nr. V-65 „Dėl Švietimo ir mokslo ministerijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti Švietimo ir mokslo ministerijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatai, 2018 m. vasario 12 d. įsakymu Nr. V-134 „Dėl Švietimo ir mokslo ministerijos informacinių sistemų saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklių, Švietimo ir mokslo ministerijos informacinių sistemų naudotojų administravimo taisyklių ir Švietimo ir mokslo ministerijos informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo plano patvirtinimo“ patvirtintas duomenų saugą reglamentuojantis dokumentų paketas.
Patvirtinti gautinų ir mokėtinų sumų derinimo tvarką.
Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras
Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro gen. direktoriaus pavaduotojo, pavaduojančio gen. direktorių 2017-10-03 įsakymu Nr. S1-163 patvirtinta Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro gautinų-mokėtinų sumų derinimo tvarka.
Apskaitoje patikslinti investicijų į asociaciją „Audiovizualinių menų industrijos inkubatorius“ vertę.
Asociacija įsteigta iki Viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartų įsigaliojimo. Įsigaliojus standartams, asociacija yra laikoma valstybės kontroliuojamu subjektu, nes 2 steigėjai iš 3 yra viešojo sektoriaus subjektai. Vadovaujantis Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo nuostatoms, kurios įsigalios nuo 2019-01-01, minėta asociacija taps viešojo sektoriaus subjektu, todėl apskaitą turės tvarkyti vadovaujantis Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymu ir Viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartais. Minėtos asociacijos turtas ir įsipareigojimai bus konsoliduojami į valstybės konsoliduotąjį finansinių ataskaitų rinkinį.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, nustatant išeitinių išmokų mokėjimo teisingumą, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Personalo ir teisės skyriaus specialistams žodžiu nurodyta rengiant įsakymus dėl išeitinių išmokų, vadovautis Darbo kodekso nuostatomis (nuo 2017-07-01 įsigaliojo naujas Darbo kodeksas, kuriame neliko nuostatos dėl išeitinių išmokų išmokėjimo dalimis).
Kad pedagogai nuolat tobulėtų ir jų atlyginimas būtų susietas su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą.
Ministerija informavo, kad 2023 -11-27 ministro įsakymu Nr. V-1499 patvirtintas naujas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašas. Jame pedagogų kompetencijos grupuojamos į keturias sritis: profesinės elgsenos, kognityvinę, veikimo kartu ir emocinę-motyvacinę sritį. Siekiama, kad ugdymo procese pedagogai vadovautųsi demokratijos, empatijos, laisvės spręsti, atsakomybės, pasitikėjimo, atvirumo, pilietiškumo, tarpkultūriškumo ir kt. vertybinėmis nuostatomis.Taip pat 2023 -11-28 ministro įsakymu Nr. 1500 pakeistas Pedagogų rengimo reglamentas, kuriame nustatyta pedagogų kvalifikacijos ir dalykinės kompetencijos, pedagogų kvalifikacijos įgijimo būdai. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2023 m. pavasarį diskusijoms pristatė Pedagogų karjeros modelį, kuriame buvo pasiūlytos ir nuostatos dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos. Sulaukus Pedagogų karjeros modeliui kritinių pastabų, su socialiniais partneriais sutarta tęsti diskusijas dėl pedagogų darbo sąlygų gerinimo, kas glaudžiai siejasi ir su pedagogų veiklos vertinimu. Todėl nesant priimtų sprendimų dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos, pedagogų veiklos vertinimo instrumentų rengimo atsisakyta.
Rekomenduojame valstybės iždui nustatyti grąžinamų valstybės biudžeto lėšų, skirtų studijų kainai apmokėti, apskaitos tvarką.
Valstybės iždas, išnagrinėjęs teisinį reglamentavimą, lėšas, skirtas studijų kainai apmokėti, pagal jų turinį prilygino baudoms už sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, kurios apskaitomos vadovaujantis 10-ojo VSAFAS „Kitos pajamos“ 33 punktu. Vadovaujantis finansų ministro 2011-02-18 įsakymu Nr. 1K-063 „Dėl Informacijos, reikalingos Lietuvos Respublikos valstybės iždo finansinėms ataskaitoms sudaryti, pateikimo taisyklių patvirtinimo“, Valstybinis studijų fondas valstybės iždui turi teikti informaciją (užpildytą formą A5) apie apskaičiuotas ir į valstybės biudžetą pervestinas baudų sumas, kurias iždas užregistruos savo apskaitoje. Valstybės iždas raštu informavo Valstybinį studijų fondą apie lėšų, skirtų studijų kainai apmokėti, apskaitą ir duomenų apie jas pateikimą.
Savivaldybių mokyklų tinklo pertvarka / optimizavimas turi užtikrinti gerėjančius mokinių pasiekimus ir ugdymo(-si) rezultatus, ekonomišką ir efektyvų infrastruktūros išlaikymą, todėl reikia pakeisti teisės aktus, kad juose būtų nustatyta:privalomi ir aiškūs savivaldybių mokyklų tinklo pertvarkymo tikslai / uždaviniai, kuriais siekiama gerinti mokinių pasiekimus ir ugdymo(-si) rezultatus; mokyklų tinklo pertvarkos kriterijai, tarp jų – neleidžiama jungti 5–8 klasių.
Vyriausybės nutarimu (2018-07-11 Nr. 682) nuo 2018-09-01 pakeistos mokyklų tinklo pertvarkos taisyklės, tačiau kriterijai, skirti skatinti kokybišką ugdymą, neįvesti. Priešingai: nekokybiškas ugdymas įteisintas leidžiant jungti 5-8 klases visų tipų ugdymo įstaigose. Savivaldybėms, kurioms 2020 m. skiriamos valstybės biudžeto specialiosios tikslinės dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti, ministro įsakymu (2020-01-20 Nr. V-72) nustatytas tikslas ir vertinimo kriterijai, susiję su jungtinių klasių mažinimu. Nenustačius reikalavimų, neleidžiančių jungti 5-8 klasių, rekomendaciją laikome neįgyvendinta. Rekomendacijos dėl jungtinių klasių atsisakymo stebėseną tęsime audite „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“ (2020-09-14 Nr. VAE-11), pateikus rekomendaciją: siekiant užtikrinti tolygiai kokybišką ugdymą ir efektyvesnį išteklių naudojimą numatyti priemones, įpareigojančias ugdymo procesą organizuoti taip, kad nebūtų jungtinių bent 5-8 klasių ir jungtinių privalomų dalykų pamokų, jeigu neužtikrinama mokinių pažanga.
Susitarti dėl švietimo pažangos rodiklių, susijusių su mokinių pasiekimais ir ugdymo kokybe, mokykloms ir savivaldybėms bei numatyti atsiskaitymą už juos. Tai užtikrintų, kad valstybės švietimo prioritetai būtų įgyvendinami kryptingai, o sprendimai priimami įrodymų pagrindu.
Ministerija informavo, kad Vadovų veiklos vertinimo nuostatuose ministerija nustatė (2021-01-01 Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymas Nr. V-48) reikalavimus vadovų veiklos užduotims: nustatant metines veiklos užduotis švietimo įstaigos vadovui, ne mažiau kaip viena užduotis turi būti siejama su švietimo įstaigos veiklos kokybės pokyčiais. Nacionalinės švietimo agentūros 2020 m. atliktoje vadovų metinių užduočių analizėje nurodyta, kad tiksliai į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys mokyklų vadovų veiklos ataskaitose sudaro tik nepilnus 4 proc. Už 2021 metus pažagos ataskaitas paskelbė 57 savivaldybėsSavivaldybių švietimo būklės rodikliai reguliariai, kasmet pateikiami ministerijos leidinyje „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga “.LRV programos nuostatų įgyvendinimo plane numatyta priemonė, susijusi su būtinųjų savivaldybių ir mokyklų stebėsenos rodiklių patvirtinimu (įgyvendinimo terminas – 2021m. IV ketv.) įgyvendinta. ŠMSM ministro įsakymais patvirtinti savivaldybių ir mokyklų būtinieji stebėsenos rodikliai ir jų aprašai.Nuoroda internete: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/c821eb72675511ecb2fe9975f8a9e52e?positionInSearchResults=5&searchModelUUID=f7b3b4ea-ba47-45d1-99fb-2f5e5ad7eb26, pagal aprašus rodikliai skaičiuojami, vizualizuojami ir viešai prieinami ŠVIS (švietimo valdymo informacinėje sistemoje).
Siekiant ugdymo kokybės, būtina pritraukti kuo daugiau kompetentingų specialistų dirbti ikimokyklinio ugdymo programą vykdančiose įstaigose, todėl reikia užtikrinti, kad jų darbo sąlygos būtų ne blogesnės nei pradinių klasių mokytojų: prilyginti ikimokyklinio ugdymo auklėtojų darbo užmokestį pradinių klasių mokytojų atlygiui, kad auklėtojai rinktųsi darbą ikimokyklinio ugdymo programą vykdančiose įstaigose, taip pat padidinti nekontaktinių valandų skaičių ikimokyklinio ugdymo auklėtojams, kad jie galėtų pasirengti ugdymo veikloms ir panašiai.
LR Vyriausybėje 2019-12-02 pasirašyta atnaujinta švietimo ir mokslo šakos darbuotojų kolektyvinė sutartis. Kolektyvinėje sutartyje numatyta nekontaktinių valandų skaičių didinti nuo 3 iki 6 valandų nuo 2022 m. pridedant po 1 valandą. 2021 lapkričio 25 d. priėmus Lietuvos Respublikos Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo pakeitimus (Nr. XIV-710), nuo 2022 09 01 1 valanda padidintas nekontaktinių valandų skaičius, tam tikslui įgyvendinti numatyta skirti 2152 tūkst. Eurų. Vadovaujantis LRV 2018-07-11 nutarimo Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis, vidutinis sąlyginis mokytojų, dirbančių pagal ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo programas, pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientas nuo 2022-01-01 padidintas 10 proc.
Buhalterinėje apskaitoje užregistruoti patikslintą žemės sklypų vertę.
Viešoji įstaiga Klaipėdos profesinio mokymo ir reabilitacijos centras
Atskirti projektinio (atrankos) finansavimo tvarkų rengimo ir tvirtinimo bei konkurso organizavimo funkcijas siekiant atskirti teisinio reglamentavimo, konkursų organizavimo ir administravimo funkcijas, kad būtų užtikrinamas konkursų skaidrumas.
Vyriausybės 2021-01-06 nutarimu Nr. 11 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. liepos 21 d. nutarimo Nr. 540 „Dėl Valstybinio studijų fondo nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslintos Valstybinio studijų fondo funkcijos. Pagal nuostatų 7.11 papunktį Valstybinis studijų fondas administruoja lėšų studentų pilietiniams, moksliniams, verslumo, kūrybiniams ir sportiniams projektams skyrimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už panaudotas lėšas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka.Studentų pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių projektų lėšų skyrimo, panaudojimo ir atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarkos apraše (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-01-26 įsakymas Nr. V-125) ir Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos apraše (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-14 įsakymas Nr. V-1295, 2021-02-26 įsakymas Nr. V-322) nurodyta, kad gautas paraiškas vertina ir siūlymus dėl projektų finansavimo teikia komisija, kurią be ministerijos atstovų sudaro ir kitų institucijų, organizacijų atstovai. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-05-25 įsakymu Nr. V-837 „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020 m. sausio 14 d. įsakymo Nr. V-36 „Dėl lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ tvarkos apraše patikslinta, kad gautas paraiškas vertina ir siūlymus dėl projektų finansavimo teikia komisija, kurią be ministerijos atstovų sudaro ir kitų institucijų, organizacijų atstovai (Užsienio reikalų ministerijos, Pasaulio lietuvių bendruomenės, Lietuvos nacionalinio kultūros centro, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro atstovai). Atsižvelgdamas į komisijos siūlymus ministras patvirtina projektų, kuriems vykdyti skiriamos lėšos, sąrašą.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Klaipėdos miesto savivaldybė).
Siekiant užtikrinti, kad būtų sudarytos sąlygos įvertinti Švietimo mainų paramos fondo vykdomos veiklos rezultatą ir (ar) indėlį į Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos įgyvendinamų programos tikslų ar uždavinių siekimą, rekomenduojame ministerijai patikslinti lėšų naudojimo sutartyje nustatytus fondo veiklos vertinimo kriterijus.
Ministerija, sudarydama sutartį su Švietimo mainų paramos fondu dėl finansavimo 2020 metams, nustatė jo veiklos vertinimo kriterijus. Fondas atsakingas už Europos Sąjungos ir kitų tarptautinių švietimo programų ir iniciatyvų administravimą.
Patikslinti nekilnojamųjų kultūros vertybių tikrąją vertę pav. įstaigose (Vilniaus mažasis teatras, Kauno valstybinė filharmonija).
Pavaldžios įstaigos -Vilniaus mažasis teatras ir Kauno valstybinė filharmonija patikslino nekilnojamųjų kultūros vertybių tikrąją vertę.
Siekiant užtikrinti projektų atrankos proceso skaidrumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir tinkamą pasiektų rezultatų įvertinimą, rekomenduojame patikslinti ministro įsakymais patvirtintas finansavimo tvarkas numatant: a)projektų atrankos kriterijus; b)tinkamas ir netinkamas finansuoti išlaidų kategorijas (įskaitant administravimo išlaidų kategorijas ir leidžiamus finansuoti šių išlaidų dydžius), kokio laikotarpio išlaidos yra tinkamos finansuoti; c)reikalavimus projektų vykdytojams atsiskaitant pateikti projektų išlaidas ir vykdytą veiklą pagrindžiančius dokumentus; d) reikalavimus projektų vykdytojams atsiskaityti už projekto tikslus ir atitinkamus vertinimo kriterijus, kurie tiesiogiai sietųsi su ministerijos finansuojamų priemonių tikslais; e) reikalavimus viešai skelbti kvietimus dalyvauti konkurse, taip pat viešinti projektų atrankos ir įgyvendinimo rezultatus).
Siekiant užtikrinti projektų atrankos proceso skaidrumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir tinkamą pasiektų rezultatų įvertinimą, švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymais patikslinti finansavimo aprašai (Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašą (2019-11-14 Nr. V-1295), Studentų verslumo skatinimo renginių 2020 metų finansavimo tvarkos aprašą (2019-12-02 Nr. V-1417), Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašą (2020-01-14 Nr. V-36), Pilietinių, mokslinių, kūrybinių ir sportinių studentų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis tvarkos aprašą (2020-01-24 Nr. V-91), Studentų pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių projektų lėšų skyrimo, panaudojimo ir atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarkos aprašą (2021-01-26 Nr. V-125), kuriuose numatė projektų atrankos kriterijus, finansavimo išlaidų tinkamumo ir kitus reikalavimus jų vykdytojams bei šių projektų konkursų ir rezultatų viešinimui; numatyta patikrinti ne mažiau kaip 10 proc. einamaisiais metais įgyvendinamų projektų.
Siekiant užtikrinti, kad priemonėms vykdyti skirtos lėšos būtų panaudotos tik su projektų tikslais susijusioms veikloms įgyvendinti, skiriant finansavimą projektą vykdančioms pavaldžioms įstaigoms nedaryti sutartyse išimčių, leidžiančių šioms įstaigoms neteikti projektų įgyvendinimo išlaidas pagrindžiančių dokumentų.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2020 m. sudarytose lėšų naudojimo sutartyse su projektus įgyvendinančiomis pavaldžiomis įstaigomis numatė joms reikalavimą pateikti išlaidas pateisinančių dokumentų kopijas.
Siekiant, kad vidaus kontrolės sistema dotacijų savivaldybėms srityje sudarytų prielaidas užtikrinti jų naudojimo teisėtumą, ekonomiškumą ir rezultatyvumą, įvertinti ministerijos sukurtų kontrolės priemonių efektyvumą ir atsižvelgiant į vertinimo rezultatus jas tobulinti.
Audito metu Švietimo, mokslo ir sporto ministerija patvirtino (2019-01-25 ministro įsakymas Nr. V-55) naują specialiųjų tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą ministerijai tvarką. Pagal ją nuo 2019 m. numatyta detalesnė atsiskaitymo už dotacijų panaudojimą tvarka, kuri sudaro prielaidas gauti tikslesnę informaciją iš savivaldybių apie panaudotas lėšas mokymo reikmėms. 2020 m. ministerijos centralizuota vidaus audito tarnyba atliko specialiųjų tikslinių dotacijų panaudojimo auditą, po kurio ministerijai ir savivaldybių administracijoms pateikė rekomendacijas vidaus kontrolei tobulinti.
Siekiant profesinio mokymo kokybės ir efektyvaus priežiūros institucijų išteklių naudojimo, patikrinimai išduodant licencijas programoms vykdyti turi būti atliekami rizikingiausiuose subjektuose, todėl reikia nustatyti kriterijus, pagal kuriuos ekspertizės metu būtų priimamas sprendimas atlikti patikrą mokymo vietoje, ir juos viešai paskelbti.
Pakeistas Pasirengimo vykdyti formalųjį profesinį mokymą ekspertizės atlikimo Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centre tvarkos aprašas (Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro direktoriaus 2021-01-19 įsakymu Nr. V1-13), nustatant kriterijus, pagal kuriuos ekspertizės metu priimamas sprendimas atlikti patikrą dėl pasirengimo vykdyti formaliojo profesinio mokymo programas mokymo vietoje. Patvirtinti kriterijai skelbiami viešai Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro interneto svetainėje.
Siekiant, kad informacija apie profesinio mokymų teikėjų vykdomas neformalias profesinio mokymo programas būtų patogiai prieinama vartotojams, suderinti Programų registrą ir Užimtumo tarnybos neformalių profesinio mokymo teikėjų sąrašą.
Užimtumo tarnyba atnaujino informacijos skelbimą interaktyvioje svetainės dalyje, kur skelbiama naujausia informacija apie finansuojamus kursus ir profesinio mokymo teikėjus, programų kainas, valstybinius kodus.Užimtumo tarnyba, finansuodama neformaliojo profesinio mokymo programas, integruotas (įregistruotas) į Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registrą, savo svetainėje skelbia ir neformaliojo profesinio mokymo teikėjų, vykdančių šias mokymo programas, sąrašus. Informacija vieša ir prieinama:https://www.ldb.lt/LDBPortal/Pages/TrainingCourses/TrainingCourseList.aspx?branch=NotFormalTrainingCourses&pageId=03f947b6-76c4-4e36-9bec-6d6cf9b55b9c
Orientuojantis į mokinių poreikius ir lūkesčius gauti kokybišką profesinį mokymą, užtikrinti, kad valstybinės profesinio mokymo įstaigos įdiegtų ir palaikytų vidines kokybės užtikrinimo sistemas.
Siekdama užtikrinti, kad valstybinės profesinio mokymo įstaigos įdiegtų ir palaikytų vidines kokybės užtikrinimo sistemas, ministerija šių įstaigų vadovams 2020 m. nustatė užduotis dėl kokybės valdymo sistemų įsidiegimo, palaikymo, tobulinimo. Profesinio mokymo įstaigų vadovams atsiskaitant už 2020 m. veiklą, pateikta informacija apie 57 profesinio mokymo įstaigose įdiegtas ir palaikomas kokybės vadybos sistemas.
Atsižvelgiant į tai, kad nepaskirta institucija, kuri tikrintų žaidimo automatų atitiktį specialiesiems techniniams reikalavimams, išduotų žaidimo automatų pasus ir specialius ženklus, vertintų, ar žaidimo automatas savo išore arba funkcijomis neimituoja lošimo įrenginio, instaliuotomis programomis arba žaidimais neimituoja azartinių lošimų, tikrintų žaidimo automatus jų eksploatavimo metu, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, nustatančius žaidimų automatais organizavimo tvarką ir paskirti instituciją, kuri vykdytų žaidimų žaidimo automatais priežiūrą.
2018-12-20 priimtas Azartinių lošimų įstatymo Nr. IX-325 1, 2, 10, 26, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo trečiuoju (1) skirsniu įstatymas Nr. XIII-1886, kuris reglamentuoja žaidimų žaidimo automatais reikalavimus, žaidimo automatų eksploatavimo tvarką, žaidimų šiais automatais organizavimą. Atsakinga institucija už šios srities priežiūrą paskirta Lošimų priežiūros tarnyba. Jai pavesta: išduoti žaidimo automatų pasus, plombas ir specialiuosius ženklus, įrašyti žaidimo automatus į žaidimo automatų sąrašą, tikrinti jų atitiktį šiame įstatyme nustatytiems reikalavimams, vertinti, ar šis automatas savo išore arba funkcijomis neimituoja lošimo įrenginio, o įdiegtomis programomis arba žaidimais neimituoja azartinių lošimų, tikrinti žaidimo automatus jų eksploatavimo metu ir pan. Vadovaujantis Azartinių lošimų įstatymo (2018-12-20 įstatymo Nr. XIII-1886 redakcija) 25-3 str. 1, 2 ir 3 d. bei 25-4 str. 3 d., patvirtintas Ketinimo eksploatuoti žaidimo automatus deklaracijoje pateiktos informacijos patikrinimo ir žaidimo automatų dokumentų išdavimo tvarkos aprašas (šios tarnybos direktoriaus2019-04-30 įsakymas Nr. DIE-228): nustatyta žaidimų žaidimo automatais organizatoriaus ketinimo eksploatuoti žaidimo automatus deklaracijoje Lošimų priežiūros tarnybai pateiktos informacijos patikrinimo tvarka. Aprašas reglamentuoja žaidimų šiais automatais organizavimą, nustatant šio automato paso užpildymo, išdavimo, naudojimo ir saugojimo bei plombos ir specialiojo žaidimo automato ženklo išdavimo, naudojimo ir saugojimo tvarkas. Vyriausybės 2019-03-27 nutarimu Nr. 282 konkrečių valstybės rinkliavos dydžių sąrašas papildytas (Vyriausybės 2000-12-15 nutarimas Nr. 1458) 4.507-1 papunkčiu, numatančiu valstybės rinkliavą už žaidimo automato įrašymą į žaidimo automatų sąrašą.
Siekiant vykdyti lošimų kontrolę taip, kad būtų užtikrintas sąžiningas, skaidrus lošimų veiklos vykdymas ir lošėjų teisių bei jų teisėtų interesų apsauga, kad būtų užtikrinama efektyvesnė lošimų organizatorių įplaukų ir išmokų kontrolė, mažinama administracinė našta tiek lošimų organizatoriams, tiek Lošimų priežiūros tarnybai, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, nustatant reikalavimą sujungti lošimo automatus į tiesioginio ryšio kontrolės sistemą.
2017-11-21 priimtas Azartinių lošimų įstatymo Nr. IX-325 2, 10, 15, 16, 29 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 15(1) ir 16(1) straipsniais įstatymas Nr. XIII-771. Nustatyta, kad lošimus organizuojanti bendrovė privalo iki 2021-11-01 visus lošimo automatus sujungti į elektroninę lošimo automatų duomenų valdymo sistemą, skirtą automatų identifikaciniams (automato serija ir numeris), veikimo ir elektroninių skaitiklių duomenims fiksuoti, apdoroti, saugoti ir perduoti Lošimų priežiūros tarnybos valdomai lošimo automatų kontrolės informacinei sistemai. Pereinamuoju laikotarpiu, kol lošimo automatai nesujungti į šią valdymo sistemą, nuo 2019-11-01 lošimus organizuojanti bendrovė privalėjo pildyti automatų apskaitos žurnalą. Lošimų priežiūros tarnyba informavo, kad 2021-11-01 prijungė 9-nių lošimus organizuojančių bendrovių valdomas elektronines lošimo automatų duomenų valdymo sistemas į tarnybos valdomą Lošimo automatų kontrolės informacinę sistemą (LAKIS), su kuria bus galima valdyti duomenis apie įplaukas ir išmokėtas išmokas. Tai leis užtikrinti kontrolę, turint galimybes susieti mokesčio dydį su įrenginio uždirbamomis pajamomis. Taip iš esmės atsiras galimybė įtvirtinti nuoseklią priežiūros sistemą, užtikrinti skaidrumą ir teisingą apmokestinimą.
Paskirti atsakingas institucijas už asbesto turinčių gaminių inventorizaciją, apskaitą ir šalinimą, poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai vertinimą, šalinimo priemonių vykdymą.
Aplinkos ministras 2017-03-22 įsakymu Nr. D1-243 „Dėl Asbesto šalinimo veiksmų plano patvirtinimo“ patvirtino Asbesto šalinimo veiksmų planą. Jo įgyvendinimą koordinuoja Aplinkos ministerija, o jį įgyvendinant dalyvauja Aplinkos, Sveikatos apsaugos ir Žemės ūkio ministerijos; Aplinkos apsaugos agentūra, Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondas, Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, savivaldybės ir regionų atliekų tvarkymo centrai.
Atsižvelgiant į tai, kad veiklos rezultatų vertinimo kriterijų skaičius turėtų būti ne didesnis nei gerai suformuluotų pagrindinių kriterijų rinkinys ministerijai, parengti priemones, kurios užtikrintų vertinimo kriterijų skaičiaus ministerijų strateginiuose veiklos planuose optimizavimą.
Vertinimo kriterijų peržiūra buvo atlikta prieš tvirtinant Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas numato, kokiame lygmenyje kokio tipo rodikliai gali būti nustatomi - tai sudaro prielaidas optimizuoti jų skaičių. Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymuose nurodyti ministerijų valstybės veiklos srityse siekiami pagrindiniai Nacionaliniame pažangos plane nustatyti pažangos uždaviniai ir jų vertinimo rodikliai, o kitų valstybės biudžeto asignavimų valdytojų veiklos uždaviniai ir rodikliai nurodyti jų strateginiuose veiklos planuose. Finansų ministerija, derindama plėtros programų ir pažangos priemonių projektus, vertina, ar tinkamai nustatyti rodikliai, ar jie pagrįsti, ar nustatytos realios siektinos reikšmės, ar atskirų veiklų rodikliai atitinka priemonės siekiamus rezultatus ir pan.
V) EX.53 Neaiškiai parengti priemonės stebėsenos rodiklių aprašaiRekomenduojame patikslinti Veiksmų programos ir Nacionalinių stebėsenos rodiklių aprašus, nustatant, kad į privačias investicijas negali būti įskaičiuojamas susigrąžintinas PVM.
Atsižvelgiant į tai, kad buvo patikslinti 2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos stebėsenos rodiklio P.B.206 ir nacionalinių stebėsenos rodiklių R.N.826 ir R.N.829 skaičiavimo aprašai, nurodant, kad „į privačias investicijas neįskaičiuojamas susigrąžinamas (grąžintinas) pridėtinės vertės mokestis“, žr.P-RĮP-2016_2017-UM 1.1 pr. "Pakeistas PIP", 2016-2017 m. audito rekomendaciją EX.53, teiktą LR ūkio ministerijai, laikome įgyvendinta, žr. P-RĮP-2016_2017-UM 1.2 pr. "Laiškas dėl rekomendacijos įgyvendinimo".
Tobulinant kompetencijų vertinimą ir pripažinimą, kad jis būtų tolygus ir skatintų mokytis visą gyvenimą, įdiegti vadinamąjį vieno langelio principą įvairiais būdais (formaliuoju, neformaliuoju, savišvietos ir darbo patirties) įgytų kompetencijų vertinimui ir pripažinimui.
Tobulinant kompetencijų vertinimą ir pripažinimą, 2042-06-12 Vyriausybė priėmė 2012 m. vasario 29 d. nutarimo nr. 212 „Dėl išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, pripažinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą (nutarimo Nr. 475 redakcija), kuriame nustatyta: išsilavinimo ir kvalifikacijų akademinį pripažinimą vykdantys atsakingi subjektai, jų kompetencija, subjektai, turintys teisę kreiptis dėl išsilavinimo ir kvalifikacijų pripažinimo, pateiktini dokumentai, jų priėmimo, apeliacijų teikimo ir nagrinėjimo tvarka.
Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, teritorijų planavimo valstybinę priežiūrą atlikti remiantis rizikos vertinimu, kad būtų mažinama administracinė našta ir efektyviai naudojami ištekliai.
VTPSI viršininko įsakymu buvo papildytas patvirtintas Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašas: numatyta rizikos valdymu pagrįsta planavimų sąlygų patikrinimų atrankos tvarka, kuri numato sudaryti tikrintinų planavimo sąlygų sąrašus. Vykdant nustatytą tvarką, VTPSI viršininko patvirtintame Teritorijų planavimo valstybinės priežiūros departamento 2021 m. darbo plane numatytos priemonė „Sudaryta tikrintinų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų sąrašai, vnt.“ ir priemonė „Patikrintų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų dalis (sąlygos atrenkamos atlikus jų rizikingumo vertinimą Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašo nustatyta tvarka), proc.“.
Nustatyti valdymo išlaidų skaičiavimo tikslą ir, prireikus, atsiskaitymo tvarką.
Imtis priemonių, kad Ministrui Pirmininkui derinti teikiami ministerijų strateginių veiklos planų projektai atitiktų visus Strateginio planavimo metodikos reikalavimus ir (ar) būtų pašalinti trūkumai, dėl kurių Vyriausybės kanceliarija teikė pastabas.
Vyriausybės kanceliarijos 2022 m. pateiktais duomenimis, ministerijoms pateiktų rekomendacijų dėl strateginių veiklos planų (SVP) tobulinimo įgyvendinimo stebėsena vykdoma pagal ministerijų parengtą derinimo pažymą, kurioje nurodoma, į kurias rekomendacijas atsižvelgta, o į kurias neatsižvelgta ir kodėl. SVP gali neatitikti pateiktų rekomendacijų tik, jei tai neprieštarauja Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintai Strateginio valdymo metodikai. Tokiu atveju vykdomos konsultacijos: Vyriausybės kanceliarijos darbuotojai paaiškina ministerijoms, kaip joms geriau atsižvelgti į pateiktas rekomendacijas ir (arba) kodėl to reikia.Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtintas Strateginio valdymo metodikos pakeitimas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9d1140a07f9d11ed8df094f359a60216), kuriuo buvo atsisakyta strateginių veiklos planų derinimo su Ministru Pirmininku etapo. Vadovaujantis metodikos 13 p., Vyriausybės kanceliarija konsultuoja strateginio valdymo sistemos dalyvius dėl planavimo dokumentų rengimo ir rengia bei skelbia savo interneto svetainėje su tuo susijusias praktines rekomendacijas. Vadovaujantis metodikos 166 ir 167 p. (taikomi rengiant 2024–2026 m. ir vėlesnių metų SVP), ministerijos SVP projektus kartu su ministro valdymo sričių įstaigų, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, SVP projektais iki einamųjų metų lapkričio 1 d. pateikia Finansų ministerijai ir Vyriausybės kanceliarijai. Kitos įstaigos, kurių vadovai yra valstybės biudžeto asignavimų valdytojai, SVP projektus, kuriuose neviršijami Finansų ministerijos pranešti asignavimų limitai, pateikia Finansų ministerijai. Prireikus Vyriausybės kanceliarija ir Finansų ministerija gautus SVP projektus vertina atsižvelgdamos į pasitarimų dėl planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų metu iškilusius klausimus ir (arba) siekdamos užtikrinti SVP projektų atitiktį metodikoje nustatytiems reikalavimams. Gavus Vyriausybės kanceliarijos ir (arba) Finansų ministerijos pastabas, SVP projektai turi būti patikslinti iki jų patvirtinimo.
Siekiant kryptingos ir prižiūrimos teritorijos specifiką atitinkančios nusikaltimų prevencijos, nustatyti tvarką, įpareigojančią apskričių vyriausiuosius policijos komisariatus kiekvienais metais identifikuoti ne mažiau kaip 3 nusikaltimų prevencijos prioritetus, pagrįstus prižiūrimos teritorijos kriminogeninės situacijos analize, ir rengti prižiūrimos teritorijos situacinės prevencijos planus, į kuriuos būtų įtraukiamos bendrosios nusikaltimų prevencijos priemonės.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės, kurios yra įgyvendintos. 2021-12-31 patvirtintas Situacijų prevencijos organizavimo apskričių vyriausiuosiuose policijos komisariatuose aprašas, kuris nustato situacijos analizės pagrindu tam tikroje teritorijoje identifikuotų problemų sprendimui nukreiptų prevencinių priemonių planavimą ir įgyvendinimą bei įvykdytų priemonių veiksmingumo vertinimą. 2022 metais apskričių vyriausiųjų policijos komisariatų viršininkai patvirtino Prižiūrimų teritorijų situacijų prevencijos priemonių įgyvendinimo planus, kuriuose numatytos situacijų prevencijos priemonės, jas vykdantys padaliniai, priemonių įgyvendinimo laikotarpiai, siekiami rezultatai bei jų vertinimo kriterijai.
Parengti muziejinių vertybių finansinės apskaitos ir inventorizacijos rekomendacijas (teisės aktus), atitinkančias viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartų ir Vyriausybės 2022-06-15 nutarimu Nr. 630 patvirtintų Inventorizacijos taisyklių reikalavimus.
Siekiant užtikrinti viešojo sektoriaus duomenų saugumą, privatumą ir vientisumą, reikia gerinti informacijos apie DI sistemų duomenų vaidmenį ir poveikį taikant, kuriant ar naudojant dirbtinį intelektą per visą jų gyvavimo ciklą valdymą.
2. Sukurti aiškų ir kompleksišką atliekų tvarkytojų kontrolės mechanizmą, koordinuoti valstybinę aplinkos apsaugos kontrolę vykdančių institucijų veiksmus ir sistemingai bendradarbiauti su kitomis institucijomis: • naujai kuriamoje gaminių ir pakuočių atliekų apskaitos sistemoje (GPAIS) numatyti priemones, kad atliekų tvarkytojai teiktų ir tikslintų atliekų tvarkymo ataskaitas nustatytais terminais, o Aplinkos apsaugos agentūra laiku užtikrintų atliekų tvarkymo ataskaitų kontrolę; • įvertinti, ar tikslinga kasmet tikrinti visus atliekų tvarkytojus, turinčius teisę išrašyti įrodančius dokumentus, ir, jei reikalinga, priimti sprendimus kasmet tikrinti tik tuos, kurie praėjusiais kalendoriniais metais išrašė atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų, o kitus tikrinti atsižvelgiant į nustatytas rizikas; • sukurti aiškų ir kompleksišką atliekų tvarkytojų, turinčių teisę išrašyti atliekų sutvarkymą įrodančius dokumentus, patikrinimo mechanizmą (nustatyti centrinės būstinės ir filialų patikrinimų eiliškumą, patikrinimo turinį, rezultatų įforminimo tvarką); • išnagrinėti regionų aplinkos apsaugos departamentų bendradarbiavimo su kitomis institucijomis galimybes ir numatyti atvejus, kada patikrinimai būtų vykdomi kartu su kitų institucijų atstovais; • užtikrinti regionų aplinkos apsaugos departamentų veiklos koordinavimą ir jų nuolatinį, sistemingą tarpusavio bendradarbiavimą.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistas Atliekų tvarkymo įstatymas, įvykdytos priemonės kuriant kompleksišką atliekų tvarkytojų kontrolės mechanizmą, pradėjo veikti Vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų informacinė sistema (GPAIS).
Siekiant nustatyti pagrindinius ūkinius reikalavimus ir apsaugoti miškus, užtikrinti, kad visų miškų plotams ne vėliau kaip per 3 metus nuo įtraukimo į Miškų kadastrą būtų nustatyta miškų grupė.
Imtis priemonių, kad ministerijų veiklos ataskaitos atitiktų Strateginio planavimo metodikos reikalavimus, jose aiškiai matytųsi esminiai pokyčiai ir iššūkiai ministro valdymo srityje, koordinuojamų planavimo dokumentų ir Vyriausybės programos įgyvendinimas. Ataskaitos turėtų būti draugiškesnės skaitytojui.
Strateginio planavimo metodikos pakeitimas 2018-02-28 Vyriausybės nutarimu Nr. 188 (neteko galios nuo 2019-02-15) ir Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos ir viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašas, patvirtintas 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (reglamentuoja atsiskaitymą už 2018 m. ir vėlesnių metų veiklos rezultatus). Patikslinta metinės veiklos ataskaitos forma, supaprastinant atsiskaitymo už metinius veiklos rezultatus reikalavimus, atsiskaitant už strateginių tikslų pasiekimą ir Vyriausybės programos vykdymą. Asignavimų valdytojams neliko prievolės detaliai atsiskaityti už kiekvieną vykdomą strateginio veiklos plano programą, ataskaitose apibendrinami pasiekti pokyčiai ir veiklos rezultatai strateginių tikslų ir efekto vertinimo kriterijų bei Vyriausybės programos įgyvendinimą krypties lygiu. Tačiau nė viena iš 14 ministerijų 2017 m. veiklos ataskaitoje nepateikė visos teisės aktuose reikalaujamos informacijos.
Siekiant teisingai suplanuoti valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamas ir paprastinti gyventojų pajamų mokesčio lėšų apskaitą, tobulinti galiojantį gyventojų pajamų mokesčio paskirstymo tarp biudžetų teisinį reguliavimą.
Priimtas Lietuvos Respublikos savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo Nr. VIII-385 5, 10 straipsnių pakeitimo ir 12 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas (2017 m. gruodžio 5 d. įstatymas Nr. XIII-808). Neteko galios nuostata, kad Valstybės biudžeto bendrosios dotacijos kompensacijos (BDK) savivaldybių biudžetams yra skiriamos dėl Seimo ar Vyriausybės priimtų sprendimų atsirandantiems savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų pokyčiams kompensuoti. BDK pakeistos atitinkama gyventojų pajamų mokesčio dalimi.
(V) EX.6 Rekomenduojame:1) registruoti įtariamus PS pažeidimus dėl finansavimo projektams Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0019, Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0020 (netinkamos finansuoti pastato (statinio) kadastrinių matavimų išlaidos, preliminari projekto Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0019 klaida yra 10 860,75 Eur, projekto Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0020 klaida yra 1 158,48 Eur);2) priimti sprendimus susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais priemonės Nr. 05.3.2-APVA-V-013 projektais, kuriuose tinkamomis finansuoti pripažintos pastato (statinio) kadastrinių matavimų išlaidos.
Rekomendacija laikoma įgyvendinta. APVA atliko pažeidimo tyrimus ir susigrąžino 100 211,81 Eur, tame tarpe 9 414,11 Eur už rekomendacijoje nurodytus projektus (Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0019, Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0020, Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0006, Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0013).
Parengti ir patvirtinti Seimo nutarimu patvirtintų Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių įgyvendinimo priemonių planą, jame numatyti inovacijų plėtros ir mokslo pažangos kryptingo koordinavimo, tyrimais ir įrodymais grįsto strateginio planavimo taikymo, inovacijų kūrimo ir diegimo viešajame ir verslo sektoriuose priemones. Vertinti jo įgyvendinimą.
2016 m. rugsėjo 27 d. Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo Nr. XII-2654 „Dėl Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių“ (toliau – Gairės) nuostatos atspindėtos Vyriausybės patvirtintose Mokslo bei Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programose.Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos mokslo plėtros programoje aktualizuoti 2.1., 2.2., 2.6., ir 2.7. Gairių punktai. Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijos 2021–2030 m. Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programoje aktualizuoti 2.2, 2.6. ir 2.7 Gairių punktai.
Tam, kad visiems užsieniečiams vaikams būtų sudarytos tolygios galimybės išmokti lietuvių kalbą: Užtikrinti, kad didžioji dalis užsieniečių vaikų (išskyrus pradinio ugdymo mokinius) pirmuosius atvykimo metus mokytųsi intensyviu būdu: išlyginamosiose klasėse arba visas lietuvių kalbos pamokas atskirai nuo klasės; Parengti standartizuotus testus užsieniečių vaikų lietuvių kalbos kompetencijos lygiui nustatyti (A1-B2). Nustatyti, kas ir kada užsieniečius vaikus turi testuoti.Nustatyti lietuvių kalbos minimalų savaitinių pamokų skaičių užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programą vykdančioms mokykloms pagal skirtingas mokinių amžiaus grupes. Nustatyti, kad užsieniečių vaikų lietuvių kalbos lygis turi būti testuojamas. Atlikti šių mokyklų vertinimus dėl lietuvių kalbos programos įgyvendinimo.Užtikrinti užsienio valstybės institucijų grįžtamąjį ryšį Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai apie mokyklų, vykdančių užsienio valstybės švietimo programą, ugdymo kokybę.
Siekiant, kad valstybinė žemė būtų nuomojama naudingiau, keisti teisinį reglamentavimą ir nustatyti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima objektyviai įvertinti formuojamo valstybinės žemės sklypo dydį atsižvelgiant į jame esančio statinio eksploatavimo poreikius.
1. 2017 m. užsakytas mokslinis darbas ,,Tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti kriterijus dėl formuojamo valstybinės žemės sklypo dydžio pagal jame esančio statinio ar įrenginio eksploatavimo poreikius bei pateisinamą/nepateisinamą statinio ar įrenginio nenaudojimo laikotarpį ne aukciono būdu nuomojant valstybinę žemę“.2. Parengtas LRV nutarimo ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo“ projektas (LRV priimtas 2018 04 25 nutarimas Nr. 404, įsigaliojo nuo 2018-06-01), kuriuo 2.2 papunktis papildytas nuostata, kad valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų pagal Taisykles, administravimo metodiką tvirtina žemės ūkio ministras.3. Žemės ūkio ministras 2020 m. sausio 24 d. įsakymu Nr. 3D-40 patvirtino Kitos paskirties valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų ne aukciono būdu, administravimo metodiką. Joje nustatyta, kaip apskaičiuojamas valstybinės žemės sklypo, reikalingo statiniams eksploatuoti, dydis.
Siekiant, kad valstybinė žemė būtų nuomojama naudingiau, keisti teisinį reglamentavimą ir nustatyti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima objektyviai įvertinti, koks statinio, esančio valstybinėje žemėje, nenaudojimo pagal paskirtį laikotarpis gali būti pateisinamas, o koks laikotarpis būtų traktuojamas kaip ekonominio efektyvumo nesukuriantis elgesys su daiktu.
1. 2017 m. užsakytas mokslinis darbas ,,Tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti kriterijus dėl formuojamo valstybinės žemės sklypo dydžio pagal jame esančio statinio ar įrenginio eksploatavimo poreikius bei pateisinamą/nepateisinamą statinio ar įrenginio nenaudojimo laikotarpį ne aukciono būdu nuomojant valstybinę žemę“.2. Parengtas LRV nutarimo ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo“ projektas (LRV priimtas 2018 04 25 nutarimas Nr. 404, įsigaliojo nuo 2018-06-01), kuriuo 2.2 papunktis papildytas nuostata, kad valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų pagal Taisykles, administravimo metodiką tvirtina žemės ūkio ministras.3. Žemės ūkio ministras 2020 m. sausio 24 d. įsakymu Nr. 3D-40 patvirtino Kitos paskirties valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų ne aukciono būdu, administravimo metodiką. Joje aprašytas valstybinės žemės sklype esančio statinio naudojimo pagal paskirtį galimybių įvertinimas.
Nustatyti kriterijus, susijusius su valstybinio universiteto ilgalaikio turto valdymu ir naudojimu: Investicijoms į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis.
2020-06-25 Seime priimtas Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo Nr. XI-242 90 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3144. Įstatymu nustatyti investavimo kriterijai, kuriuos patenkinus valstybinės aukštosios mokyklos nuosavybės teise valdomą turtą galės investuoti į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis. Įstatymo pakeitimai leis užtikrinti, kad būtų investuojamas tik nuosavybės teise valdomas turtas, o investicijos būtų pagrįstos ir naudingos aukštosioms mokykloms ir visuomenei.
Siekiant strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką įgyvendinti nustatytu laiku, numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias, kad būtų laikomasi patvirtintų terminų.
Vyriausybės kanceliarijos vykdomi projektai, skirti įgyvendinti Vyriausybės programos įgyvendinimo plane numatytą darbą 3.1.5. „Strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarka, didinant orientaciją į rezultatus ir užtikrinant finansinį tvarumą", 2017-09-28 įtraukti į strateginių projektų portfelį (Vyriausybės strateginių projektų portfelio komisija sudaryta Vyriausybės 2017-08-23 nutarimu Nr. 696).Komisijos 2017-11-13 posėdyje buvo svarstomi strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką įgyvendinančių projektų aprašymai: „Naujos strateginio planavimo sistemos, kuri apims strateginio, regioninio ir teritorinio planavimo procesus, sukūrimas ir įgyvendinimas“ ir „Vidutinės trukmės viešųjų išlaidų planavimo susiejimas su siekiamais rezultatais“.Vadovaujantis komisijai pateiktu projektų įgyvendinimo tvarkaraščiu, plane numatytos 3.1.5. darbo priemonės, skirtos Valstybės kontrolės auditų „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“, „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“, „Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ metu pateiktų rekomendacijų įgyvendinimui, turi būti įgyvendintos:- audito „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“ rekomendacijos – 2020 m. IV ketv.;- audito „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“ rekomendacijos – 2020 m. II ketv.;- audito „Lietuvos Respublikos 2015 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ rekomendacijos – 2020 m. IV ketv.Komisijos 2017-11-13 posėdyje paskirti asmenys, atsakingi už šių projektų eigos ir rezultatų kokybės stebėseną, informacijos pateikimą komisijai ir jos nariams: finansų viceministras Darius Sadeckas (projektų savininkas), Finansų ministerijos Biudžeto departamento direktoriaus pavaduotoja Asta Butrimė (projektų vadovė).
Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui numatyti priemones, kurios užtikrintų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių sudarymą laiku
Sukurta biudžeto ir finansinių ataskaitų rengimo proceso (eigos) stebėsenos sistema, įpareigojanti darbuotojus, atsakingus už ataskaitų parengimą, teikti duomenis apie ataskaitų rengimo proceso eigą, grupių vadovus - kontroliuoti, kada parengiamos ir pateikiamos ataskaitos, analizuoti vėlavimo priežastis.
Siekiant projektinio finansavimo skaidrumo, viešinti visą informaciją, susijusią ne tik su lėšų skyrimu projektams finansuoti, bet ir su projektų įgyvendinimu (įgyvendinimo rezultatus).
Vyriausybės kanclerio 2019-09-23 įsakymu Nr. V-210 Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančių projektų finansavimo tvarkos aprašas papildytas 881 punktu, kuriame nustatyta, kad „įgyvendinus einamųjų metų projektus" (pasirašius visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus), informacija apie įgyvendintų projektų tikslus, eigą ir pasiektus rezultatus skelbiama Vyriausybės kanceliarijos interneto svetainėje http://lrvk.lrv.lt ne vėliau kaip iki einamųjų metų gruodžio 31 d.“Vyriausybės kanceliarija, įgyvendinusi visus 2019 metų Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančius projektus, Vyriausybės kanceliarijos svetainėje www.lrvk.lt iki 2019 metų pabaigos paskelbė apibendrintą informaciją apie įgyvendintus šiuos projektus, jiems skirtą finansavimą ir pasiektus rezultatus.
Rekomenduojame Palangos miesto savivaldybei ištaisyti apskaitos klaidas- gautą turtą ir (Ar) paslaugas buhalterinėje apskaitoje užregistruoti vadovaujantis viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų reikalavimais.
Pergrupuotas ir apskaitytas ilgalaikis materialus turtas "Nebaigtos statybos" straipsnyje.
Imtis priemonių, kurios užtikrintų, kad informacija apie įstaigos dalyvavimą teisminiuose ginčuose, jų eigą ir galimą baigtį, iš kurių gali kilti įsipareigojimų , reguliariai būtų teikiama asmenims, atsakingiems už finansinių ataskaitų rengimą.
Įsakymu 2018.01.05 Nr.1-5 paskirtas atsakingas asmuo už informacijos apie dalyvavimą teisminiuose ginčuose ir jų baigtį pateikimą Finansų ir planavimo skyriui
Viešojo saugumo tarnyba prie Vidaus reikalų ministerijos
Atliko pajamų ir sąnaudų, susijusių su valgyklos veikla koregavimą.
Rekomenduojame Lietuvos sporto medicinos centrui imtis priemonių, kad 2018 m. finansinėse ataskaitose (įskaitant tarpines) nekilnojamosios kultūros vertybės būtų nurodytos teisinga verte.
Įstaigos tarpinėje Finansinėje ataskaitoje 2018-06-30 nekilnojamosios kultūros vertybės nurodytos tikrąja verte.
Siekiant užtikrinti, kad uosto žemės nuomininkų veikla uoste padėtų pasiekti jo veiklos tikslus, įteisinti kriterijus, apibrėžiančius uosto funkcinę paskirtį atitinkančią veiklą.
Siekiant užtikrinti, kad uosto žemės nuomininkų veikla uoste padėtų pasiekti jo veiklos tikslus, Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2023 m. lapkričio 23 d. įsakymas Nr. 3-473 įteisinti kriterijai, apibrėžiantys uosto funkcinę paskirtį atitinkančią veiklą.
Nustatyti ir taikyti priemones, skatinančias gydymo įstaigas nuolat tobulinti nepageidaujamų įvykių valdymą.
Įteisintas Nepageidaujamų įvykių valdymo modelis, kuris paskelbtas Higienos instituto interneto svetainėje http://www.hi.lt/lt/nepageidaujami_ivykiai.html. Sveikatos apsaugos ministro 2020-06-12 įsakymu Nr. V-1451 patvirtinus Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašo pakeitimus (nauja redakcija) nepageidaujamų įvykių valdymą nacionaliniu lygiu koordinuoja Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisija, kuri vertina nepageidaujamų įvykių stebėsenos rezultatus, nustato prioritetines pacientų saugos tobulinimo sritis ir teikia sveikatos apsaugos ministrui siūlymus dėl nepageidaujamų įvykių prevencijos priemonių nacionaliniu mastu kūrimo ir diegimo asmens sveikatos priežiūros įstaigose. Priimtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 7, 8, 13, 20 straipsnių ir V skyriaus pakeitimo įstatymas (2019-07-18 Nr. XIII-2377) įteisino žalos be kaltės modelį, skatinant atskleisti asmens sveikatos priežiūros specialistų klaidas ir imtis priemonių, kad jos nesikartotų, o patyrusiems žalą pacientams sudaryti galimybes greičiau ir paprasčiau gauti žalos atlyginimą.
Priimti sprendimus dėl netinkamo naudoti turto nurašymo laiku, išardymo ir likvidavimo bei sunaudoto ūkinio inventoriaus nurašymo.
Atlikta metinė inventorizacija, metinės centrinės inventorizacijos komisijos 2018-01-30 aktas Nr.47AKT-43. VST vado 2018-02-27 įsakymas Nr.47V-225 dėl centriinės inventorizacijos komisijos siūlymų įgyvendinimo plano. Rekomendacija įgyvendinta
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybių institucijos pagal vykdomą veiklą galėtų pasirinkti tinkamiausią juridinio asmens teisinę formą, leidžiančią pasiekti geriausių rezultatų jį valdant, teisės aktuose nustatyti detalius VšĮ steigimo kriterijus juridinio asmens teisinei formai parinkti.
Pakeistas Viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 įstatymas (XIV-2242). Šiuo įstatymu ir jį įgyvendinančiais teisės aktais siekiama palaipsniui mažinti viešojo sektoriaus fragmentaciją ir gryninti (labiau atskirti) biudžetinių ir viešųjų įstaigų kompetenciją.
Siekiant, kad visiems užsieniečiams vaikams būtų suteikiama reikiama švietimo pagalba, reikalinga jų sėkmingai integracijai bendrojo ugdymo mokyklose:Nustatyti, kokia švietimo ir mokymosi pagalba ir kokiais atvejais turi būti skiriama užsieniečiams vaikams adaptaciniu laikotarpiu.Kasmet rinkti duomenis apie švietimo pagalbos poreikį ir faktinį jos suteikimą (pagal konkrečius specialistus) užsieniečiams vaikams.
Paramos gavėjai turėtų parengti aiškų pokyčių valdymo planą, taikytiną, kai atsiranda nukrypimų. Siekiant užtikrinti, kad visi nukrypimai būtų nustatyti laiku, šis planas turėtų būti susietas su globalaus projekto rizikos valdymo sistema. Turėtų būti dokumentais patvirtinta, kokių sprendimų ir poveikio mažinimo priemonių imamasi siekiant sušvelninti pokyčių poveikį.
2021 m. kovo 12 d. vykusiame Baltijos Ministrų Tarybos susitikime ministrai pirmininkai priėmė bendrą sprendimą, pagal kurį pirminis dėmesys turi būti skiriamas realių praktinių projekto kritinio takelio veiklų ir darbų įgyvendinimui - statybos darbų vykdymui. Yra įdiegta integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistema. Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui.Nustatytoje projekto sprendimų matricoje numatyta strateginių klausimų eskalavimo ir su tuo susijusių sprendimų (įskaitant pokyčių valdymą) priėmimo seka.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, numatyti priemones, kurios užtikrintų, kad visų Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių saugos atitikties ir rizikos vertinimai būtų atliekami nustatytu periodiškumu.
Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-03-24 įsakymu Nr. VE-208 (1.3 E) patvirtintas registrų ir valstybės informacinių sistemų informacinių technologijų saugos atitikties vertinimo veiklų 2022 m. planas (grafikas). Nustatytais terminais atlikti saugos atitikties ir rizikos vertinimai, 100 proc. pasiektas rekomendacijos pokyčio rodiklis „Registrų centro tvarkomų pirmos ir antros kategorijos valstybės informacinių išteklių, kurių saugos atitikties vertinimas atliktas kasmet, dalis".Taip pat siekiant užtikrinti vertinimų periodiškumo tęstinumą, Registrų centro generalinio direktoriaus 2023-01-11 įsakymu Nr. VE-31 (1.3 E) pavesta sudaryti registrų ir valstybės informacinių sistemų informacinių technologijų saugos atitikties vertinimo veiklų 2023 m. planą (grafiką).
Siekiant optimizuoti fondo veiklą ir supaprastinti jo valdymo struktūrą, sujungti šiuo metu veikiančias fondo administravimo šešias įstaigas į vieną juridinį asmenį.
Nuo 2025-07-01 Valstybinė ligonių kasa (VLK) ir penkios teritorinės ligonių kasos sujungtos į vieną juridinį asmenį (2024-06-25 Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas Nr. XIV-2789). Pertvarka įgyvendinta siekiant sustiprinti viešųjų paslaugų valdymą sveikatos apsaugos srityje, efektyviau panaudoti valstybės išteklius ir geriau atliepti visuomenės poreikius. Konsoliduota VLK funkcijas vykdo pagal teritorinį principą veikiančiuose VLK administracijos padaliniuose – Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje, taip užtikrinant efektyvų funkcijų vykdymą regionuose ir tolygų paslaugų prieinamumą.
Siekiant Ekonomikos ir inovacijų ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.
Siekiant Ekonomikos ir inovacijų ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), ministerijoje sukurtas RRF rodiklių stebėsenos įrankis. Strateginio planavimo darbo grupės (SPDG) 2023-12-29 posėdžio protokolu Nr. (33.8-81)-252-195 patvirtintas SPDG darbo reglamento pakeitimas, kuriuo įtvirtinta prievolė SPDG nariams koordinuoti ir prižiūrėti ekonomikos ir inovacijų ministro valdymo sričių programų ir projektų įgyvendinimą, ne rečiau kaip kartą per ketvirtį peržiūrėti ir įvertinti RRF rodiklių pasiekimo progresą. Ministerijoje reglamentavus vidaus kontroles priemones rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Ekonomikos ir inovacijų ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė.
Vidaus teisės aktuose nustatyti veiklų sąrašą ir valandų bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijus.
Raseinių Viktoro Petkaus pagrindinė mokykla
Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Raseinių Viktoro Petkaus pagrindinės mokyklos direktoriaus 2020-08-28 įsakymu Nr. V-24-108 patvirtintas Raseinių Viktoro Petkaus pagrindinės mokyklos darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų sąrašas ir valandų mokyklos bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.
Užtikrinti, kad būtų renkami ir analizuojami tikslūs ir išsamūs duomenys apie:neformaliojo švietimo veiklose dalyvaujančius mokinius;neformaliojo švietimo paslaugų teikėjus;vykdomas šio švietimo programas;šiam švietimui skiriamas lėšas.
2015 m. rugsėjo 1 d. Švietimo ir mokslo ministerijos įsakymu Nr. V-946 „Dėl Mokinių, dalyvaujančių neformaliojo vaikų švietimo veiklose apskaitos“, numatyta, kad nuo 2015/16 mokslo metų vaikai, dalyvaujantys neformaliojo vaikų švietimo programose, finansuojamose iš savivaldybių ar valstybės biudžeto lėšų, turi būti registruojami Mokinių registre, o vykdomos neformaliojo vaikų švietimo programos registruojamos Kvalifikacijos tobulinimo programų ir renginių registre. Tam tikslui Švietimo informacinių technologijų centras patobulino Mokinių ir Kvalifikacijos tobulinimo programų ir renginių registro bei Švietimo valdymo informacinės sistemos (ŠVIS) programinę įrangą, kuri užtikrina neformaliojo švietimo veikloje dalyvaujančių mokinių apskaitą.
Atsisakyti su veikla nesuderinamų funkcijų (maisto gaminimo ir sveikatos priežiūros paslaugų).
Atsisakė su veikla VST vado 2018-01-09 įsakymu Nr.47V-18 "Dėl viešojo saugumo tarnybos prie VRM Pajėgų tiesioginės paramos valdybos aptarnavimo sektoriaus valgyklos veiklos nutraukimo" nutraukė valgyklos veiklą nuo 2018-03-01 d.
Siekiant užtikrinti pakankamą švietimo pagalbos specialistų etatų skaičių mokyklose, diferencijuoti mokinio krepšelio lėšas pagal specialiųjų ugdymosi poreikių lygį.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtintas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyti skirtingi ugdymo reikmių koeficientai (pareiginės algos baziniai dydžiai), atsižvelgiant į mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių lygį. Pagal aprašą lėšos švietimo pagalbai atskiriamos nuo mokyklų administravimui ir valdymui skirtų lėšų, jos skaičiuojamos pagal nustatytą dydį kiekvienam mokiniui, atsižvelgiant į ugdymo pakopą ir specialiųjų ugdymosi poreikių lygį (mokiniams, turintiems nedidelių arba vidutinių specialiųjų ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases; mokiniams, turintiems didelių arba labai didelių ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases). Tačiau minėti reglamentavimo pakeitimai vis dar neleidžia užtikrinti pakankamo švietimo pagalbos specialistų etatų skaičiaus mokyklose, o 2020 m. pabaigoje trūko apie 4640 šių specialistų etatų. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija kartu su kitų šalių ministerijomis dalyvavo Europos Specialiojo ir Įtraukiojo Ugdymo Agentūros 2016-2018 m. vykdytame projekte (KA-3) "Įtraukiojo švietimo sistemų finansavimo politika". Parengta projekte dalyvavusių šalių švietimo sistemų finansavimo analizė ir išvados, kurios bus panaudotos rengiant Švietimo įstatymo pakeitimo įgyvendinamuosius teisės aktus.Kadangi švietimo pagalbos prieinamumo užtikrinimas yra tęstinis procesas, priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus dėl įtraukties švietime numatytas veiksmų planas šioms problemoms spręsti ir skiriamos papildomos lėšos švietimo pagalbos specialistų etatams steigti, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Rekomenduojame ištaisyti atostogų rezervo kaupimo klaidas.
Ištaisytos atostogų rezervo kaupimo klaidos.
Siekiant tobulinti įtraukiojo ugdymo organizavimą ir skatinti visuomenės toleranciją neįgaliems asmenims, veiklos planavimo dokumentuose numatyti ir įgyvendinti priemones, susijusias su visuomenės tolerancijos neįgaliesiems didinimu švietimo srityje.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019 m savivaldybių administracijos švietimo padalinių vadovams organizavo seminarą, skirtą užtikrinti palankias sąlygas vaikų ugdymo(si) sėkmei bei projektuoti tolimesnius veiksmus. 2019 m. Nacionalinė švietimo agentūra kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija organizavo viešas paskaitas – diskusijas. 2017 m. sukurtas videofilmas „Ką žinome apie autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų ugdymą?“ (ministerija, Ugdymosi plėtotės centras), kuris 2018 m. buvo pristatytas savivaldybių švietimo padalinių vedėjų renginiuose, patalpintas Ugdymo plėtotės centro internetiniame puslapyje. 2019 m. sukurtas vaizdo klipas “Skirtingi bet drauge” (buvo demonstruojamas Vilniaus viešajame transporte). Rengiant Švietimo įstatymo 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo projektą, vykdytos 3 viešosios konsultacijos su neįgaliuosius atstovaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, jų siūlymai panaudoti rengiant įstatymo pataisas.2020 m. ministerija organizavo viešąsias konsultacijas, kurių metu su grupėmis, atstovaujančiomis įvairių ugdymosi poreikių vaikus, jų tėvus, mokytojus ir pagalbos mokiniui specialistus, NVO, buvo siekiama susitarti, kokie konkretūs darbai turi būti atlikti, kai 2024 m. rugsėjį įsigalios Švietimo įstatymo pakeitimas. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros, Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėse skelbiama informacija apie vaikams su specialiaisiais ugdymosi poreikiais skiriamą švietimo pagalbą, įvairi metodinė medžiaga darbui su šiais vaikais, tačiau nepakanka informacijos, skatinančios visos visuomenės toleranciją neįgaliesiems ir specialiųjų poreikių turintiems mokiniams. Ministerijos nuomone, visuomenės tolerancijos neįgaliesiems skatinimas yra tęstinė veikla, o priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus šiai veiklai skiriamas dėmesys didesnis. Įtraukties švietime plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte, siekiama, į įtraukties švietime kūrimą įtraukti kuo daugiau suinteresuotų asmenų, keisti požiūrį į įvairius ugdymosi poreikius, negalias ar išskirtinius gebėjimus. Numatyta organizuoti viešąsias konsultacijas, teikti konsultacinę pagalbą savivaldybėms dėl kokybiškos įtraukties švietime; vykdyti viešąsias konsultacijas mokykloms dėl bendrųjų ugdymo planų pritaikymo ir ugdymo turinio individualizavimo mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių. Numatyta sukurti rubrikas ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros, Kvalifikacijos ir profesinio mokymo centro, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro interneto svetainėse ir jose skelbti informaciją apie įtrauktį švietime Lietuvoje ir kitose šalyse.
Organizuoti informacijos apie metodikas, skirtas padėti pedagogams kokybiškai organizuoti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymą, sklaidą (skelbti metodikas Švietimo ir mokslo ministerijos arba kitos atsakingos institucijos tinklalapyje, organizuoti specialistų mokymus šių metodikų taikymo ar kt. klausimais).
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai pavaldžių centrų interneto svetainės atnaujinamos, jose talpinama įvairi medžiaga specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių ugdymo tema.Nacionalinė švietimo agentūra administruoja internetinį portalą Mokykla TV, kur skiriamas dėmesys specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimui ir ugdymui: pateikiami transliacijų įrašai su informacija, kaip atpažinti, ugdyti vaikus su autizmo, kitais specialiais ugdymosi poreikiais, atskleidžiama kai kurių mokyklų, užsienio šalių patirtis, pateikiamas mokomasis filmas. Visi parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą prieinama internetu.Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėje (srvks.lt) skelbiamos rekomendacijos darbui su sutrikusios regos vaikais, vaikais, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų (pvz., leidinys „Pasiruošimas ugdyti vaiką, turintį autizmo spektro sutrikimų“, Funkcinio elgesio vertinimo gairės su elgesio vertinimo įrankiais). LASUC parengus metodinę medžiagą ar rekomendacijas, pedagogai apmokomi taikyti jas LASUC renginių bei konsultacijų metu, organizuojami seminarai.Vienas iš ministerijos patvirtintų 2017-2019 ir 2020-2022 m. mokytojų ir pagalbos mokytojui specialistų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų yra mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos.Mokytojų, švietimo pagalbos specialistų, dirbančių su įvairiomis specialiųjų ugdymo poreikių turinčių mokinių grupėmis, kvalifikacijos tobulinimas vykdomas, įgyvendinant projektą „Pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimas“. Jo metu organizuojami mokymai šiomis temomis: agresijos prevencijos ir valdymo mokymai mokyklų, turinčių specialiąsias klases bei specialiųjų mokyklų darbuotojams (500 dalyvių); mokymai taikyti specialiąsias mokymo priemones ir ugdymui skirtas techninės pagalbos priemones (1250 dalyvių); mokymai švietimo pagalbos specialistams ir mokytojams dirbantiems specialiojo ugdymo centruose, ugdančiuose vaikus, turinčius elgesio ar/ir emocijų sutrikimus (90 dalyvių). Planuojama 2021 m. parengti metodinę filmuotą medžiagą, iliustruojančią įtraukiojo ugdymo organizavimą bendrojo ugdymo mokykloje, bei išleisti metodinę medžiagą bendrojo ugdymo mokyklų pedagogams apie įtraukųjį ugdymą.Įgyvendinant projektą „Tęsk“, specialiųjų poreikių vaikų ugdymo klausimai ir problematika aptariama pradedančiųjų pedagogų, atliekančių stažuotes, refleksijose. Aprūpinimas metodikomis bei pedagogų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.
Patikslinti programos vertinimo kriterijus.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-18 įsakymu Nr. V-108 patvirtintas 2019-2021 m. strateginis veiklos planas: patikslinti ir patvirtinti programos "Studijų ir mokslo plėtra" vertinimo kriterijai ir parengti jų techniniai priedai.
Numatyti priemones, kurios užtikrintų aktyvų dalyvavimą formuojant mokslo ir mokslininkų rengimo politiką.
Lietuvos Respublikos Seimo 2017-06-22 nutarimu Nr. XIII-499 „Dėl Lietuvos mokslo tarybos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti naujos redakcijos nuostatai, kuriuose naujai suformuotos tarybos kolegialaus organo valdybos funkcijos, sudarančios sąlygas užtikrinti aktyvų dalyvavimą formuojant mokslo ir mokslininkų rengimo politiką, pavyzdžiui, išnagrinėjusi komitetų siūlymus dėl teisės aktų, reglamentuojančių mokslinių tyrimų institutų steigimą, jų vertinimą ir pertvarką, kitų su mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros strategija susijusių klausimų, Seimui ar Vyriausybei teikiamų pasiūlymų dėl aktualių mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros programų ar problemų, kurias galima spręsti pasitelkus šiuos tyrimus ir plėtrą, dėl konkrečių jų konkursinio finansavimo schemų tvirtinimo, teikia išvadas tarybos pirmininkui.
Užtikrinti ugdymą pagal kiekvieno mokinio ugdymo(-si) poreikius: skatinti įtraukųjį ugdymą patikslinant Švietimo įstatymą dėl specialiųjų ugdymo poreikių turinčių mokinių teisių užtikrinimo, įteisinant mokytojų ir mokinių padėjėjus; įteisinant mokymo lėšų, skiriamų specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams, paskirtį, kad jos pasiektų mokinį, ir atsiskaitymą už jų panaudojimą.
Priimti Švietimo įstatymo pakeitimai (2020-06-30 Nr. XIII-3268), (įsigalioja nuo 2024-09-01), sudarantys prielaidas įtraukčiai švietime, panaikintos nuostatos, leidusios nukreipti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius mokinius į kitas mokyklas. Patvirtintas Švietimo įstatymo pakeitimų įgyvendinimui skirtas Įtraukaus ugdymo plėtros 2021–2024 m. planas ( Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021 10 14 įsakymas Nr. V-1879) kuris, orientuotas į mokyklų pritaikymą ugdyti įvairių ugdymosi poreikių turinčius mokinius, reikalingų specialistų pritraukimą, jų darbo sąlygų gerinimą, kompetencijų tobulinimą. Reglamentuota (Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos apraše) švietimo pagalbos lėšų paskirtis: darbo užmokesčiui mokėti, paslaugoms, susijusioms su psichologine, specialiąja pedagogine, specialiąja ir socialine pedagogine pagalba, taip pat mokyklos bibliotekos darbuotojams, kurių funkcijos nėra priskiriamos švietimo pagalbai, išlaikyti. Patvirtinta nauja atsiskaitymo už švietimo pagalbai skiriamų lėšų panaudojimą tvarka, kurioje nustatyta detali atsiskaitymo už švietimo pagalbos lėšas forma. Vyriausybės 2021- 08 -18 nutarimu Nr. 674 nustatytas atskiras lėšų koeficientas mokyklų bibliotekų darbuotojams išlaikyti. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 -05-02 įsakymu Nr. V-615 patvirtintas Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose, tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašas. Įvertinus savivaldybių pateiktus projekto įgyvendinimo planus,nuo 2023-09-01 atrinktose 15-oje savivaldybių įsteigtos 103 mokinių įvairovei atviros klasės bendrosios paskirties mokyklose, kuriose nuo 2023 m. rugsėjo mėn. pradėti ugdyti iki 3 didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai, ugdymo procese dalyvauja antras mokytojas, mokytojo padėjėjas. Šios klasės įsteigtos vadovaujantis 2023 m. gegužės 2 d. įsakymu Nr. V-615 patvirtintu Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašu.Rekomendacijos stebėseną baigiame įgyvendinus visas suplanuotas priemones, kurios sudaro prielaidas didinti įtrauktį švietime. Kaip bus įgyvendinamos Švietimo įstatyme įtvirtintos nuostatos užtikrinti kiekvieno vaiko ugdymą pagal jo individualius poreikius, stebėsime atlikdami šios srities strateginį tyrimą.
Užtikrinti ugdymą pagal kiekvieno mokinio ugdymo(-si) poreikius: dalytis savivaldybėse ir mokyklose gerosios praktikos pavyzdžiais apie sėkmingus atvejus ugdant vaikus pagal poreikius, apie apsirūpinimą reikalingais švietimo pagalbos specialistais, kt.
Išleistas ir švietimo bendruomenei pristatytas 2018 metų bendrojo ugdymo būklės apžvalgos leidinys „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018. Gera mokykla“, kuriame pateikta analitinė informacija apie bendrojo ugdymo padėtį šalies ir savivaldybių lygmeniu, orientuojantis į „Geros mokyklos koncepcijoje“ iškeltus siekius. Išleista 2019 m. švietimo būklės apžvalga ir leidinys „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. 2019. Mokinių pasiekimų atotrūkis“, kuriuose analizuojami mokymosi pasiekimų netolygumai ir veiksniai, darantys įtaką pasiekimams. Organizuojamos konferencijos, renginiai, viešos konsultacijos siekiant dalintis patirtimi tarp savivaldybių ir mokyklų. Patvirtintas Kokybės krepšelio skyrimo bendrojo ugdymo mokykloms tvarkos aprašas, pagal kurį ES projekto lėšomis finansuojamas švietimo kokybės gerinimas. Internetinėje svetainėje www.iqesonline.lt skelbiama mokyklų patirtis įvairiais mokinių ugdymo organizavimo, mokyklos ir atskirų mokytojų veiklos įsivertinimo, mokinių pasiekimų gerinimo aspektais. Ministerijos duomenimis www.iqesonline.lt platformoje yra užsiregistravusios 1263 mokyklos, per metus bent 1 kartą prisijungia per 1000 mokyklų.
Siekiant veiksmingo ir tolygaus mokyklų valdymo, sukurti ir įdiegti naujai paskirtų mokyklų vadovų profesinio tobulėjimo ir pagalbos sistemą, kad mokyklų vadovai būtų tinkamai pasirengę vadovauti mokyklai.
Kuriant naujai priimtų mokyklų vadovų profesinio tobulėjimo ir pagalbos sistemą, patvirtintas (2018-04-23 ministro įsakymas Nr. V-393) Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentas, kuriame numatyta galimybė įtraukti į rezervą, skirti mokymus potencialiems ir naujai paskirtiems vadovams, teikti kitą pagalbą. Organizuojami mokymai, renginiai naujai pradėjusiems dirbti vadovams, asmenims ketinantiems tapti vadovais ir turintiems patirties vadovams. Sukurta mentorystės sistema ir reglamentuotas (2020-11-27 ministro įsakymas Nr. V-1858) mentorių skyrimas, finansavimas (mokyklos ar steigėjo lėšomis). Mentorystės sistema pradėjo veikti, 2021-04-23 patvirtintas mentorių sąrašas (43 vadovai-mentoriai), organizuojamas naujų mentorių rengimas, mentoriai skiriami naujai paskirtiems švietimo įstaigų vadovams, taip pat trumpalaikei mentorystei (konkrečių problemų sprendimui po vertinimo).Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentas ir pradėjusi veikti mentorystės sistema sudaro prielaidas pradedantiems dirbti vadovams tobulėti, gauti reikalingą pagalbą veiksmingam švietimo įstaigų valdymui.
Vykdyti priemones, skirtas keisti visuomenės ir tėvų nuostatas dėl įtraukiojo ugdymo.
Vykdant ES projektą ("Įtraukiojo ugdymo galimybių plėtra“) planuojama parengti medžiagą (edukaciniai filmai ir kt.) pedagogams, tėvams ir visai visuomenei, iliustruojančią įtraukiojo ugdymo organizavimo galimybes ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Pradėti vykdyti darbai, susiję su vaizdo metodinės medžiagos pirkimu, siekiant nupirkti dešimties mokomųjų – konsultacinių filmukų, susijusių su autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų įtrauktimi į ugdymo(-si) procesą ir teigiamo požiūrio į įtraukųjį ugdymą formavimu, sukūrimo paslaugas. Internetiniame portale www.ikimokyklnis.lt yra rubrika „Specialieji poreikiai“, kurioje pristatomi renginiai, leidiniai, mokymai, geroji praktinė patirtis ir t.t. Pasigendame informacijos, atskleidžiančios specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių ir neturinčių vaikų ugdymosi kartu privalumus, subtilybes, kad keistųsi tėvų nuostatos dėl įtraukiojo ugdymo. Visuomenės ir tėvų nuostatų keitimas dėl įtraukiojo ugdymo yra tęstinis procesas, kuris įgyvendinamas Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), pagal kuriuos mokyklos negalės atsisakyti priimti mokinių, turinčių specialiųjų ugdymo poreikių. 2021-10-14 švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. V-1879 patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas (toliau – Planas). Įgyvendinant patvirtinto Plano 4.1-4.2 priemones rengiamas komunikacijos planas, nuo 2023 m. yra numatytas ES SF finansavimas šioms veikloms.Išleista 13 leidinių apie pagalbą autizmo spektro sutrikimų turintiems vaikams. Leidiniai skirti pedagogams, tėvams. Paskelbta portale Emokykla prie metodinių leidinių, pvz., file:///C:/Users/dvaisnoriene/Downloads/Emocine%20perkrova.pdf.
Patikslinti Ilgalaikio darbo išmokų fondo atidėjinių skaičiavimo tvarkos aprašą.
VSDF valdybos direktoriaus 2018-08-16 įsakymu Nr. 359 patvirtinta patikslinta IDIF atidėjinių skaičiavimo tvarka, kurioje vertinami per 6 mėnesius atleisti darbuotojai, neįskaitant paskutinių 3 mėn.
Peržiūrėti fondo Buhalterinės apskaitos vadovą ir atnaujinti pagal šiuo metu galiojančius viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų ir VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymo reikalavimus.
Energetikos ministro 2015-12-16 įsakymu Nr. 1-294 atnaujintas VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo Buhalterinės apskaitos vadovas.
Siekiant surasti paveikiausią vaikų sveikatos stiprinimo ugdymo įstaigose būdą, kartu su Sveikatos apsaugos ministerija išanalizavus gerąją mūsų šalies ir tarptautinę praktiką išplėsti vaikų sveikatinimo integravimą į visą bendrąjį ugdymą.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymu Nr. V-1269 ir jo pakeitimu (2022-09-30 įsakymas Nr. V-1541) patvirtintos atnaujintos Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija vietoj sveikos gyvensenos nuostatų integravimo į pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrąsias programas parengė naują Gyvenimo įgūdžių bendrąją programą, kurioje yra integruotos temos, apjungiančios socialinį ir emocinį ugdymą, sveikatos ugdymą, psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevenciją, patyčių ir smurto prevenciją, žmogaus saugą nelaimingų atsitikimų atveju, saugų eismą, darbo saugą, pirmąją pagalbą, lytiškumo ugdymą, psichinės sveikatos stiprinimą, savižudybių prevenciją, lyčių lygybę, pagarbių santykių kūrimą, žmogaus teises ir kt. Nuo 2023 -09-01 Gyvenimo įgūdžių programa pradėta įgyvendinti mokyklų nelyginėse klasėse, nuo 2024-09-01 bus įgyvendinama visose klasėse. Sveikos gyvensenos, fizinio aktyvumo ugdymas vykdomi per atnaujintą Fizinio ugdymo bendrąją programą (Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų 47 priedas), tarp kurios tikslų yra „suformuoti ir įtvirtinti judėjimo ir fizinio aktyvumo įgūdžius, suteikti tvariai saviugdai būtinas žinias ir supratimą, visam gyvenimui įtvirtinant sveikatos tausojimo ir stiprinimo nuostatas bei kompetencijas“, o viena iš trijų fizinio ugdymo pasiekimų sričių yra „Fizinių ypatybių lavinimas ir sveikatingumo plėtojimas“. Programa mokyklose pradėta įgyvendinti nuo 2023-09-01.
Siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau mokinių neiškristų ir gautų kvalifikaciją, numatyti priemones, kad profesinio mokymo įstaigos atpažintų, formalizuotų mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius ir suteiktų jiems švietimo pagalbą pagal nustatytas normas.
Įgyvendinant rekomendaciją, priimti Švietimo įstatymo pakeitimai (2020-06-30 Nr. XIII-3268), sudarantys prielaidas įtraukčiai švietime, panaikintos nuostatos, leidusios nukreipti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius mokinius į kitas mokyklas, kurie įsigaliojo nuo 2024-09-01. 2024-08-30 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. V-928 patvirtintas atnaujintas Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašas, kuris nustato mokinių specialiųjų ugdymosi poreikių pedagoginiu, psichologiniu, medicininiu ir socialiniu pedagoginiu aspektais vertinimo ir ugdymo pritaikymo pagal nustatytus poreikius tvarką ir rekomendacijų pritaikymo terminus ( ne vėliau, kaip per 60 kalendorinių dienų nuo jų pateikimo Mokinių registre dienos).
Siekiant, kad valstybės finansuojamos vietos būtų planuojamos aiškiai ir suprantamai visiems proceso dalyviams, patvirtinti sprendimų dėl šių vietų skaičiaus profesinėse mokymo įstaigose dokumentus: išdėstyti, kaip bus skiriamos vietos profesinio mokymo įstaigoms, ir nustatyti derinimo su suinteresuotomis šalimis proceso etapus.
Kad valstybės finansuojamos vietos būtų planuojamos aiškiai ir suprantamai visiems proceso dalyviams, 2022 -12- 22 priimtas Profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 2, 6, 7, 13, 14, 17, 18, 20, 23, 26, 28, 29, 32, 33, 35, 36, 38, 39 straipsnių pakeitimo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas. Įstatymo pakeitimu siekiama atnaujinti valstybės finansuojamų vietų planavimo ir skyrimo profesinėms mokykloms metodiką, kuri remtųsi regionų ir nacionalinio poreikio ateities prognozėmis. Supaprastinus profesinio mokymo planavimo modelį, nuo 2024 m. Vyriausybė dvejiems metams tvirtins preliminarų valstybės finansuojamų vietų skaičių pagal švietimo sritis ir šį skaičių pagal švietimo sritis Švietimo, mokslo ir sporto ministras kasmet paskirstys regionams. Taip kiekviena profesinės mokyklos taryba, atsižvelgdama į savo pajėgumus ir Švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintus kriterijus, susidarys planą, kiek ir į kokias vykdomas programas numato priimti mokinių. Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 -11-29 įsakymu Nr. V- 1517 „Dėl Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijų patvirtinimo“ patirtinti Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijai. Įgyvendinant įstatymo 8 str. , ministras 2024-01-30 įsakymu Nr. V-97 „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2017 m. gegužės 17 d. įsakymo Nr. V-373 „Dėl Asmenų, pageidaujančių mokytis pagal pirminio arba tęstinio profesinio mokymo programas, bendrojo priėmimo į valstybinę ar savivaldybės arba nevalstybinę profesinio mokymo įstaigą tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ reglamentavo mokymo vietų profesinio mokymo įstaigose vietų skaičiaus planavimą ir nustatymą, bendrajame priėmime dalyvaujančių asmenų prašymų pateikimą, priėmimo kriterijus ir kitas sąlygas.
Peržiūrėti ir atnaujinti VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo Sąskaitų planą.
Energetikos ministro 2015-12-16 įsakymas Nr. 1-293 atnaujintas VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo sąskaitų planas.
Siekiant Finansų ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, reglamentuoti vidaus kontrolės priemones, kai rodiklių siekiama netaikant projektinio valdymo.
Siekiant Finansų ministerijoje valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimu susijusias rizikas (kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą), Finansų ministro 2022-12-07 įsakymu Nr. 1K-405 patvirtintas Finansų ministerijos vidaus kontrolės politikos aprašas. Finansų ministerijoje reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti ir pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Rodiklių, kurių rizikoms valdyti Finansų ministerijoje reglamentuotos kontrolės priemonės (atsakomybių nustatymas, detalių planų sudarymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena), dalis“ reikšmė.
Registruoti atskirą ilgalaikio turto vienetą, kurio suma atitiktų sumą panaudotą esminio pagerinimo darbams apmokėti (59 959,69 Eur) ir sąnaudas registruoti proporcingas likusiam patalpų panaudos laikui.
Valstybinė ligonių kasos 2016 m. I ketvirčio buhalterinėje apskaitoje įregistruotas kito ilgalaikio materialiojo turto vienetas 59 959,69 Eur vertės.
Vykdant kelionių organizavimo paslaugų pirkimus vadovautis Viešųjų pirkimų tarnybos direktoriaus 2015-12-31 įsakymu Nr. 1S-220 patvirtintomis Kelionių organizavimo paslaugų viešojo pirkimo rekomendacijomis užtikrinant tiekėjų konkurencija pagrįstas lėktuvo bilietų kainas.
Kelionių organizavimo paslaugų supaprastinto pirkimo, vykdymo mažos vertės pirkimų apklausos būdu, sąlygos patvirtintos Valstybinės ligonių kasos nuolatinės supaprastintų viešųjų pirkimų komisijos 2016-11-29 protokolu Nr. VP-440. Sąlygos parengtos vadovaujantis Viešųjų pirkimų tarnybos direktoriaus 2015-12-31 įsakymu Nr. 1S-220 „Dėl Kelionių organizavimo paslaugų viešojo pirkimo rekomendacijų patvirtinimo“.
Įvertinus Valstybinės ligonių kasos Dokumentų valdymo skyriaus vadovo ir darbuotojų atliekamų funkcijų atitiktį viešojo administravimo funkcijoms, suderinti valstybės tarnautojų statuso suteikimą (nesuteikimą) vadovui ir darbuotojams.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2016-11-22 įsakymu Nr. 1P-257 nuo 2016-12-01 priimtas darbuotojas valstybės tarnautojo pareigoms užimti.
Atsakingiems darbuotojams pavesti periodiškai stebėti ir analizuoti padėtį vertybinių popierių rinkoje, ir pasikeitus situacijai – Vyriausybės vertybinių popierių pelningumui viršijus už likučius sąskaitose bankų mokamas palūkanas – inicijuoti klausimą apie laikinai laisvų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų investavimo į Vyriausybės vertybinius popierius galimybes klausimą.
2017-12-12 Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 14, 21, 23 straipsnių pakeitimo ir 37 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymu Nr. XII-874, Sveikatos draudimo įstatymo 23 str. papildytas 5 dalimi, kuriame numatyta Valstybinei ligonių kasai priėmus sprendimą investuoti laikinai laisvas Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšas, jos pervedamos į Finansų ministerijos vardu atidarytą Lietuvos banko sąskaitą. Šias lėšas neatlygintinai valdo ir sprendimus dėl jų investavimo finansų ministro nustatyta tvarka priima Finansų ministerija, garantuodama, kad investuotos lėšos ir investavimo metu gautos pajamos Valstybinės ligonių kasos pageidavimu būtų grąžinamos į Privalomojo sveikatos draudimo fondo sąskaitą. Pajamos, gautos investuojant, naudojamos tik šiame Įstatyme nustatytoms Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidoms apmokėti.
Tam, kad pedagogai įgytų reikiamų kompetencijų ir būtų pasirengę ugdyti užsieniečius vaikus, parengti atskirą nacionalinę pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programą/modulį, skirtą užsieniečių vaikų ugdymui.
Kad visiems draudėjams būtų taikomos vienodos sankcijos už valstybinio socialinio draudimo įmokų nemokėjimą teisės aktuose nustatytais terminais, užtikrinti viešojo sektoriaus subjektų mokamų įmokų už valstybės biudžeto lėšomis draudžiamus asmenis mokėjimo laiku kontrolę.
Fondo valdybos direktoriaus 2017-12-28 įsakymu Nr. V-715 patikslinta valstybės biudžeto lėšų panaudojimo fondo valdyboje ir jos teritoriniuose skyriuose apskaitos tvarka numatant mokėjimų suvestinių sudarymą kiekvieną mėnesį.
Atlikti IS rizikos vertinimą, jei reikia - patvirtinti rizikų valdymo planą.
Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai
Rizikos planas nerengtas, nes rizikų nenustatyta (vertinimas atliktas žodžiu)2013-07-19 įsak.V-108 patvirtinta LDKVR atsakingų darbuotojų informavimo apie ekstremalius įvykius muziejuje ne darbo metu tvarka.
Paskirti asmenį, atsakingą už informacinių technologijų sutrikimų (gedimų) registravimą.
Kūno kultūros ir sporto departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės
2017-03-06 d. Kūno kultūros ir sporto departamento prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės įsakymu Nr. V-194 paskirtas asmuo, atsakingas už svarbiausios kompiuterinės įrangos gedimų registravimą.
Parengti ir patvirtinti (suderinus su Vidaus reikalų ministerija ir, prireikus, su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija): valdomų registrų ir informacinių sistemų duomenų saugos nuostatus; Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles; IS naudotojų administravimo taisykles; IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
Parengti ir Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro generalinio direktoriaus 2017-08-28 įsakymu Nr. S1-140 patvirtinti Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro valdomų informacinių sistemų duomenų saugos nuostatai, LNOBT informacinės sistemos saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklės, LNOBT informacinės sistemos naudotojų administravimo taisyklės ir LNOBT informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas.
Rekomenduojame patikslinti Finansų kontrolės taisykles ir, jei reikia, pareigybių aprašymus.
GK 2017-10-16 įsakymu Nr.5-V-862 patvirtinti PD prie VRM BAV Finansinių operacijų skyriaus ir Atskaitomybės skyriaus pareigybių aprašymų pakeitimai. GK 2017-10-02 įsakymu Nr.5-V831 atsak. už partnerystės sutarties sudarymą ir vykdymą asmenys įpareigoti pasibaigus finansiniams metams iki 02.01 BAV pateikti informaciją apie sudarytas sutartis.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2017-08-18 įsakymu Nr. V-417 pakeistas Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos ir teritorinių valstybinių mokesčių inspekcijų buhalterinės apskaitos vadovo, patvirtinto 2010-03-31 įsakymu Nr. V-110, 7 priedo „Ilgalaikių ir trumpalaikių įsipareigojimų apskaitos Valstybinėje mokesčių inspekcijoje tvarkos aprašas“ 6 punktas dėl įsipareigojimų registravimo apskaitoje: nustatyta, kad ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai registruojami FVAIS ūkinės operacijos ar ūkinio įvykio dieną.
Buhalterinėje apskaitoje pagal VSAFAS reikalavimus užregistruoti nuomos sandorių ūkines operacijas.
Muitinės departamento prie LR FM buhalterinėje apskaitoje pagal 2017-09-12 pažymas užregistruotos sandėliavimo patalpų ir aikštelės nuomos sandorių ūkinės operacijos.
Įvertinti ministerijos neapibrėžtuosius įsipareigojimus, susijusius su dalyvavimu arbitražiniuose procesuose, užregistruoti juos apskaitoje ir pateikti finansinėse ataskaitose
EM 2017-07-25 nebalansinėje sąskaitoje užregistravo 118 mln.eurų neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su dalyvavimu vienoje iš arbitražinių bylų (Veolia grupė).Informaciją apie tai EM pateikė FM'ai 2017-07-25 raštu Nr. (6.44-06E03-1429, kad būtų patikslinti duomenis 2016 m. VKFAR Aiškinamajame rašte.
Kartu su Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija ir/ar Lietuvos Respublikos finansų ministerija įvertinti socialiniams fondams valstybės mokamų draudimo įmokų tikslus, galimą specifiką ir inicijuoti reikiamų teisės aktų pakeitimus, kad privalomojo sveikatos draudimo įmokų mokėjimo už valstybės draudžiamus asmenis principai – pagal planuojamą arba pagal faktinį asmenų skaičių būtų reglamentuoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2017-03-23 įsakymu Nr. V-344 sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė priėmė sprendimą, kad Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto įmokų, mokamų už valstybės lėšomis draudžiamus asmenis, suma ir toliau turėtų būti planuojama ir pervedama pagal prognozuojamą šių asmenų skaičių. Sveikatos apsaugos ministerija ir Valstybinė ligonių kasa 2017-07-11 raštu Nr. 10-5769 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo pakeitimo projekto derinimo“ Lietuvos Respublikos Finansų ministerijai pateikė derinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-05-14 nutarimo Nr. 589 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą. 2017-11-07 Sveikatos apsaugos ministerija raštu Nr. (1.1.20-283)10-8877 informavo, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė išnagrinėjusi minėtą teisės akto projektą atsisakė tolimesnių Nutarimo projekto svarstymų etapų.
Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių įstatymo projekte numačius skirti lėšas inovaciniams vaistams, parengti įstatymo, kuriame būtų apibrėžta inovacinio vaisto sąvoka ir nustatyta finansavimo tvarka, projektą ir atlikti vertinimą, ar inovacinių vaistų prieinamumas turi būti gerinamas tik ambulatorinio ar ir stacionarinio gydymo lygmenimis.
Lietuvos Respublikos 2016 m. gruodžio 22 d. 2017 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatyme Nr. XIII-173 lėšos vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms nurodytos neišskiriant atskira eilute lėšų inovaciniams vaistams.
Vadovaujantis patvirtinta sveikatos programų, finansuojamų tik fondo lėšomis, rengimo, finansavimo, įgyvendinimo ir kontrolės tvarka, iš naujo įvertinti visų lėšų, skiriamų sveikatos programoms ir kitoms sveikatos draudimo išlaidoms (05 išlaidų straipsnis) finansuoti, atitiktį nustatytai tvarkai.
Sveikatos apsaugos ministerijos 2017 m. kovo 7 d. įsakymu Nr. V-255 „Dėl darbo grupės sveikatos programų, apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, atitikčiai nustatytai rengimo, finansavimo, įgyvendinimo ir kontrolės tvarkai įvertinti sudarymo“ sudaryta darbo grupė, kuriai iki 2017 m. rugsėjo 20 d. buvo pavesta iš naujo įvertinti visų lėšų, skiriamų sveikatos programoms ir kitoms sveikatos draudimo išlaidoms finansuoti, atitiktį nustatytai rengimo, finansavimo, įgyvendinimo ir kontrolės tvarkai. Minėta darbo grupė peržiūrėjo visų, fondo lėšomis apmokamų sveikatos programų atitiktį atitinkamai tvarkai ir padarytas išvadas fiksavo 2017-09-14 užduoties įvykdymo ataskaitoje Nr. BR-2427.
Išanalizuoti sutarčių vykdymo, turto ir įsipareigojimų inventorizavimo vidaus kontrolės trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Savivaldybės Centralizuotas vidaus audito skyrius atliko sutarčių vykdymo, turto ir įsipareigojimų inventorizavimo vidaus kontrolės trūkumų vertinimą ir stebės teiktų rekomendacijų įgyvendinimo eigą.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl einamaisiais metais nepanaudotų Valstybinio socialinio draudimo fondo į Užimtumo fondą pervestų nedarbo socialinio draudimo lėšų grąžinimo į Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžetą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017-02-28 įsakymu Nr. A1-103 Užimtumo fondo sąmatos sudarymo ir naudojimo taisyklės išdėstytos nauja redakcija, kuriose numatyta, kad Užimtumo fondo nepanaudotas einamųjų metų nedarbo socialinio draudimo lėšų likutis gražinamas Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai iki kitų finansinių metų sausio 15 d.
Siekiant įgyvendinti Nedarbo socialinio draudimo įstatyme ir Darbo kodekse įtvirtintas nuostatas dėl nelegaliai dirbantiems asmenims mokamų nedarbo draudimo išmokų mokėjimo nutraukimo, šių asmenų pareigos grąžinti SODROS jiems išmokėtas nedarbo išmokas, užtikrinti, kad SODRA operatyviai gautų duomenis apie bedarbių nelegalaus darbo nustatymo atvejus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija raštu kreipėsi į Lietuvos Respublikos valstybinę darbo inspekciją ir fondo valdybą, siūlydama šioms institucijoms sudaryti bendradarbiavimo sutartį dėl duomenų fondui teikimo apie nustatytus nelegalaus darbo atvejus. Fondo valdyba susitarimą su Valstybine darbo inspekcija pasirašė 2017-01-30 (2012-09-24 duomenų teikimo sutarties Nr. ADS-29/DGT-6 pakeitimas).
Siekiant, kad fondui būtų kompensuotos visos patiriamos sąnaudos, vykdant įmokų surinkimą ir pervedimą į fondus ir administruojant valstybės biudžeto lėšomis mokamas įmokas, užtikrinti aiškų ir teisingą fondo patiriamų sąnaudų kompensacijų dydžių apskaičiavimą.
Valstybinio socialinio draudimo fondo direktorius 2016-12-08 įsakymu Nr. V-636 patvirtino fondo valdybos administravimo sąnaudų, patiriamų surenkant ir pervedant įmokas į fondus, skaičiavimo metodikos naują redakciją, 2016-12-08 įsakymu Nr. V-637 patvirtino fondo administravimo įstaigų išmokų, finansuojamų iš valstybės biudžeto, skyrimo mokėjimo ir pristatymo tarifo apskaičiavimo metodikos naują redakciją.
Sukurti mechanizmą, kad fondo administravimo įstaigos iš nelegalaus darbo kontrolę vykdančių institucijų gautų visą informaciją apie nustatytus nelegalaus darbo atvejus.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos direktorius 2017-01-25 įsakymu Nr. V-41 pakeitė Nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimo ir mokėjimo tvarkos aprašą. 2017-01-30 buvo pasirašytas susitarimas su Valstybine darbo inspekcija (2012-09-24 duomenų teikimo sutarties Nr. ADS-29/DGT-6 pakeitimas) ir 2017-02-22 susitarimas su Lietuvos darbo birža (2007-09-05 asmens duomenų teikimo sutarties Nr. F1-0-241/US07-402 pakeitimas). Šiuo metu duomenys iš Lietuvos darbo biržos gaunami el. paštu vieną kartą per mėnesį (toks būdas yra numatytas 2017-02-22 susitarimo 4 punkte) – laikinai, iki bus parengta programinė įranga nuolatiniam kasdieniniam duomenų teikimui. Paraiška programinės įrangos pakeitimui pateikta 2017-02-22.
Fondo apskaitą reglamentuojančiuose dokumentuose aiškiai apibrėžti nuvertėjimo sąnaudų apskaitos principus.
VSDF valdybos 2016-12-27 įsakymu Nr. 693 fondo apskaitos politikos Finansinio turto apskaitos tvarkos aprašo gautinų sumų nuvertėjimo apskaitos skyrius papildytas 373 (1) punktu ir papildyti šio skyriaus 373 ir 375 punktai, kuriuose aiškiau apibrėžiami nuvertėjimo sąnaudų apskaitos principai.
Patikslinti nustatytus neatitikimus 2015 m. Mokesčių ir kitų įmokų į biudžetus apyskaitoje (forma 1-VP).
944305,6 Eur patikslinta Muitinės departamento metinė 2015 m. apyskaitos forma 1-VP.
Mokamų paslaugų suteikimo teisėtumo ir pagrįstumo tikrinimus įtraukti į Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligoninių kasų ketvirtinius bei metinius gydymo įstaigų tikrinimo veiklos planus, o gydymo įstaigoms skiriamų baudų dydžius diferencijuoti pagal padaryto pažeidimo mastą.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2016 m. rugpjūčio 9 d. įsakymu Nr. 1K-239 „Dėl kontrolinių klausimynų patvirtinimo“ patvirtintas Kontrolinis klausimynas dėl papildomų mokėjimų teikiant asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurių išlaidos apmokamos Privalomojo socialinio draudimo fondo biudžeto lėšomis, ir šio įsakymo 3.1 papunkčiu teritorinių ligonių kasų direktoriams pavesta vykdyti patikrinimus asmens sveikatos priežiūros įstaigose pagal patvirtintus klausimynus. Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2016 m. gruodžio 12 d. įsakymu Nr. 1K-349 patvirtinto 2017 m. teritorinių ligonių kasų prioritetinių vykdomos kontrolės krypčių ir jų atliekamos stebėsenos rodiklių sąrašo 13 punktu buvo numatyta 2017 m. prioritetinė kontrolės kryptis – papildomų mokėjimų pagrįstumo, teikiant asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurių išlaidos apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, kontrolė, atliekama pagal Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2016 m. rugpjūčio 9 d. įsakymu Nr. 1K-239 „Dėl kontrolinių klausimynų patvirtinimo“ patvirtintą kontrolinį klausimyną. Pagal šią kryptį visos teritorinės ligonių kasos planuoja vykdyti pirmiau minėtus patikrinimus 2017 m. I–IV ketvirčiais. Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2016 m. gruodžio 22 d. įsakymas Nr.1K-362 išdėstytas nauja redakcija, kurioje gydymo įstaigoms skiriamų baudų dydžiai diferencijuoti pagal padaryto pažeidimo mastą.
Sureguliuoti Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro nuostatas, reglamentuojančias vienuolių socialinį draudimą valstybės biudžeto lėšomis, atsižvelgiant į šių asmenų draudimo reglamentavimą Valstybinio socialinio draudimo įstatyme.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2017-01-27 raštu Nr. (23.1-21)SD-554 išsiuntė Lietuvos Respublikos Vyriausybei 2007-04-25 nutarimo Nr. 435 „Dėl Lietuvos Respublikos apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro steigimo, jo nuostatų patvirtinimo ir veiklos pradžios nustatymo“ pakeitimo projektą, suderintą su suinteresuotomis institucijomis. Pakeitimas priimtas 2017-04-12 LR Vyriausybės nutarimu Nr. 279.
Nebalansinėse sąskaitose užregistruoti pagal panaudos sutartis gautą turtą ir naudojamą ūkinį inventorių.
Viešoji įstaiga Būsto energijos taupymo agentūra
Viešosios įstaigos Būsto energijos taupymo agentūros nebalansinėse sąskaitose buvo užregistruota 312654,87 eurų vertės turtas.
Užtikrinti reikalavimų dėl nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimo pateikimo proceso koordinavimą, kad šie reikalavimai kitų valstybių institucijoms būtų pateikti teisės aktų nustatytais terminais.
Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministras 2017-12-22 įsakymu Nr. A1-646 patvirtino Europos Sąjungos socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentų nuostatų, susijusių su teisės į nedarbo socialinio draudimo išmokas išsaugojimu ir draudimo laikotarpių sumavimu, įgyvendinimo tvarkos aprašą, kuriame numatyta, kad dokumentus, skirtus apsikeitimui informacija tarp valstybių narių kompetentingų įstaigų dėl nedarbo draudimo išmokų kompensavimo, pildo Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba.
Įtraukti į apskaitą neužregistruotas gautinas sumas.
Apskaitoje užregistruotos gautinos sumos (įsiskolinimas už suteiktas paslaugas (724,05 Eur)) ir paskaičiuotas jos nuvertėjimas (724,05 Eur), kuris įtrauktas į nuvertėjimo sąnaudų buhalterines sąskaitas.
Baigus vykdyti projektus, įsivertinti turto esminio pagerinimo darbų vertę per visą 2015–2016 m. projekto vykdymo laikotarpį, pakoreguoti ilgalaikio turto likučius ir Sveikatos apsaugos ministerijos patikėjimo teise valdomuose pastatuose atliktų esminio pagerinimo darbų išlaidas perduoti ministerijai.
Viešoji įstaiga Respublikinė Kauno ligoninė
Ligoninė ištaisė visas klaidas ir turto esminio pagerinimo darbų vertę perdavė Sveikatos apsaugos ministerijai 2016-10-13 raštu Nr. S-2693 (1.12).
Atlikti reikiamus koregavimus nebaigtos statybos sąskaitoje, apskaičiuoti ir užregistruoti faktiškai naudojamo turto (pastatų) nusidėvėjimą nuo naudojimo pradžios momento.
2016 m. lapkričio 14 d. Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. BIT-54 sudaryta turto vertės nustatymo komisija, kuri 2016 m. gruodžio 16 d. pateikė turto nuvertėjimo pažymą. Remdamasi šia pažyma Finansų ir biudžeto skyrius atliko reikiamus koregavimus nebaigtos statybos sąskaitoje.
Įsipareigojimą pagal 2016-10-12 rangos sutartį Nr. 26-09-377 užregistruoti pagal 17-ąjį viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartą.
Įsipareigojimas Druskininkų savivaldybės administracijos buhalterinėje apskaitoje užregistruotas pagal viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standarto nuostatas.
Siekiant, kad būtų sudarytos prielaidos kryptingai ir koordinuotai užsieniečių vaikų integracijai į bendrojo ugdymo sistemą: nustatyti užsieniečių vaikų integracijos priemones ir rodiklius švietimo strateginio planavimo dokumentuose;nustatyti atsakomybes ŠMSM ir savivaldybėms dėl užsieniečių vaikų integracijos į bendrojo ugdymo sistemą.
Siekiant, kad fondo lėšos būtų naudojamos rezultatui pasiekti, patikslinti fondo lėšų naudojimo kontrolės mechanizmą.
Siekiant sustiprinti Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo administratoriaus vykdomą išankstinę, einamąją, paskesniąją finansų ir priemonių įgyvendinimo kontrolę, pakeisti Fondo veiklą reglamentuojantys teisės aktai - •Energetikos ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymas Nr. 1-342 „Dėl Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2011 m. vasario 10 d. įsakymo Nr. 1-30 „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo lėšų finansų kontrolės taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.
Imtis priemonių, kad būtų grąžintos AB „Energijos skirstymo operatorius“ ne pagal paskirtį 2016 metais panaudotos fondo lėšos.
Fondo administratorius raštu informavo apie nustatytą 2014–2016 m. ne pagal tikslinę paskirtį panaudotų lėšų sumą (7 423,51 Eur), kuri 2017 m. gruodžio 18 d. buvo grąžinta į Fondo sąskaitą.
Išanalizuoti finansų kontrolės trūkumus dėl nematerialiojo turto registravimo apskaitoje bei priimti sprendimus, užtikrinančius finansų kontrolės sistemos veikimą.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2017-11-28 įsakymu Nr. V-606 pakeistos ir išdėstytos nauja redakcija Valstybinės mokesčių inspekcijos finansų kontrolės taisyklės, kurių 18.5 ir 20 punktuose nustatytos einamosios finansų kontrolės priemonės dėl nematerialiojo turto registravimo apskaitoje.
Įgyvendinti Buhalterinės apskaitos įstatymo 9 straipsnio 1 dalies ir 16 straipsnio 2 dalies nuostatas (patvirtinti apskaitos politiką ir apskaitos registrų formą, turinį ir skaičių).
VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros direktorius 2016-03-31 įsakymu Nr. B3-1.1-1606 nurodė, tvarkant įstaigos apskaitą, vadovautis Aplinkos ministerijos parengtu apskaitos vadovu, taip pat nustatė išimtis, t.y. pakeitė atsakingus asmenis už finansinių ataskaitų rinkinio pasirašymą ir buhalterinių įrašų teisingumą, dokumentų saugojimą, kompiuterinės programinės įrangos naudojimą ir panašiai. 2016-03-31 įsakymu Nr. B3-1.1-1607 patvirtinti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros naudojami apskaitos registrai.
Peržiūrėti ir atnaujinti įstaigos Finansų skyriaus darbuotojų pareigybės aprašymuose numatytas funkcijas.
2016-03-30 VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros direktoriaus įsakymais Nr. B3-1.1-1575 ir Nr. B3-1.1-1574 patikslinti Finansų skyriaus vedėjo ir specialisto pareigybės aprašymai.
Patikslinti Finansų kontrolės taisykles: jas pritaikyti įstaigos veiklos ypatumams ir struktūrai, imtis priemonių, kad už finansų kontrolės procedūras atsakingi asmenys savo parašu patvirtintų, kad jas atliko.
2016-06-07 VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros direktoriaus įsakymu Nr. B3-1.1-2572 patvirtintos „Finansų kontrolės taisyklės“. Jose numatytos būtinos kontrolės procedūros kontrolėms atlikti. Pokalbio metu su Finansų skyriaus vedėja ji patikino, kad kontrolę atlikę asmenys tai patvirtina savo parašu.
Užtikrinti, kad interneto svetainėje būtų skelbiama teisės aktuose numatyta skelbti informacija.
2015 m. ir 2016 m. I ketv. Finansinių ataskaitų rinkinys paskelbtas svetainėje (http://www.betalt.lt/apie-mus/#veiklos-ataskaitos – ieškoti poskyriuose „veiklos ataskaitos“).
Patikrinti balansinių sąskaitų, skirtų gautoms ir panaudotoms finansavimo sumoms iš valstybės biudžeto ir Europos Sąjungos registruoti, teisingumą, išsiaiškinti neatitikimų priežastis ir, prireikus, pakoreguoti buhalterinius įrašus pagal viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartų reikalavimus.
Koreguojančius įrašus finansavimo sumoms pagal paskirtį ir šaltinį ištaisyti įstaiga atliko 2016 m. birželio mėn., nes nebuvo galimybės ištaisyti duomenis 2015 m. Finansinių ataskaitų rinkinyje.
Perskaičiuoti 2015 metais apskaičiuotas įmokas į Garantinį fondą.
Buvo perskaičiuotos už 2015 m. įmokos į Garantinį fondą (neatitikimas 4,21 Eur sumai) ir atlikti koreguojantys įrašai apskaitoje.
Įvertinti tarnybos apskaitoje užregistruoto ir faktiškai naudojamo turto, kurio nusidėvėjimas nebuvo skaičiuotas, naudojimo pradžios momentą ir užregistruoti ūkines operacijas pagal 12-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Ilgalaikis materialusis turtas“ 45 punkto reikalavimus.
Įvertintas tarnybos apskaitoje užregistruoto ir faktiškai naudojamo turto, kurio nusidėvėjimas nebuvo skaičiuotas, naudojimo pradžios momentas, užregistruotos ūkines operacijos pagal 12-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Ilgalaikis materialusis turtas“ 45 punkto reikalavimus.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Palangos miesto savivaldybė).
Sukurti vidaus kontrolės procedūras, užtikrinančias mokesčių fondo apskaitos duomenų įvedimo ir registravimo teisingumą.
Sukurtos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2016 m. birželio 27 d. įsakymu Nr. V-353 patvirtintos Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos Mokesčių fondo apskaitos duomenų teisingumo kontrolės taisyklės.
Vadovautis 17-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Finansinis turtas ir finansiniai įsipareigojimai“ 95.2 p. reikalavimais Finansinių ataskaitų rinkinio Aiškinamajame rašte nurodyti gautinų sumų nuvertėjimo priežastis (nenurodė apskaitoje pripažintų 3,78 mln. eurų gautinų palūkanų ir delspinigių sumų nuvertėjimo priežasčių).
Lietuvos Respublikos finansų ministerija nurodė, kad siekiant aiškumo ir atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabas, peržiūrės informacijos apie gautinų sumų nuvertėjimo priežastis atskleidimo Finansinių ataskaitų rinkinio Aiškinamajame rašte kriterijus.
Atlikus esminio turto pagerinimo darbus užregistruoti kaip ilgalaikį turtą 72502,20 Eur.
Lietuvos kariuomenė buhalterinėje apskaitoje padidino ilgalaikio turto vertę 72,5 tūkst. Eur, sumažino šia suma sąnaudas, finansavimo pajamas ir atkūrė 2015 m. pripažintas finansavimo sumas (panaudotą finansavimą). Teikiant finansines ataskaitas, padidinto ilgalaikio turto vertė ir sumažintų sąnaudų bei finansavimo pajamų taisymas parodytas sąskaitoje „Praėjusių laikotarpių sąnaudų koregavimo įtaka“ ir sąskaitoje „Praėjusių laikotarpių pajamų koregavimo įtaka“.
Įstaigos įsipareigojimus įvertinti, užregistruoti apskaitoje ir pateikti ataskaitose, vadovaujantis 18-uoju viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartu.
Lietuvos kariuomenė įsipareigojimus įvertino ir užregistravo apskaitoje 1582,2 tūkst. Eur. Informaciją pateikė 2016 m. I pusmečio finansinės atskaitomybės aiškinamajame rašte.
Atlikti visų sudarytų sandorių inventorizaciją ir įsipareigojimus pagal juos užregistruoti buhalterinėje apskaitoje.
Atlikta gautinų/mokėtinų sumų (tame tarpe ir sukauptų finansavimo sumų) inventorizacija, į apskaitą įtraukti inventorizacijos metu nustatyti likučiai.
Atlikti koreguojančius buhalterinius įrašus patikslinant simbolinę kilnojamųjų vertybių vertę.
Lietuvos geologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos 2016 m. spalio mėn. perskaičiavo ir atliko koreguojančius buhalterinius įrašus, tikslinančius simbolinę kilnojamų vertybių vertę (pateikti išrašai apie vertės padidėjimą 114667,41 Eur sumai).
Atsižvelgiant į Nekilnojamojo turto registro įstatymo 16 straipsnio 1 dalį atlikti reikalingus pakeitimus Nekilnojamojo turto registre apie turto daiktinių teisių pakeitimus.
Lietuvos geologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos informavo apie atliktus pakeitimus Nekilnojamojo turto registre apie turto daiktinių teisių pakeitimus (pateiktas 2016-09-05 NTR išrašas – saugykla, sandėlis ir kiti statiniai, iš viso 9 vienetai patikėjimo teise priklauso Lietuvos geologijos tarnybai prie Aplinkos ministerijos remiantis 2014-08-25 įsakymu Nr. D1-684 ir 2014-12-31 priėmimo perdavimo aktu Nr. 1).
Sukurti kontrolės priemones, užtikrinančias informacijos apie finansavimo sumas (nurodant šaltinį ir paskirtį) perdavimą jas gaunantiems viešojo sektoriaus subjektams ir šių duomenų suderinimą.
Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondas
Dėl nesuderintų viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo informacinėje sistemoje sumų, LAAIF nuomone, tai nėra vienašalė LAAIF pareiga, bet taip pat ir šių lėšų gavėjo (partnerio).
Apskaitos politikoje nustatyti įsipareigojimams, finansavimo pajamoms ir sąnaudoms registruoti taikomus konkrečius apskaitos principus, užtikrinančius jų atskleidimą finansinių ataskaitų rinkinyje.
Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo direktorius 2017-03-22 įsakymu Nr. B-9 patvirtinto Apskaitos politiką, kurioje nustatyti įsipareigojimams (paramai fiziniams asmenims pagal Klimato kaitos specialiosios programos priemones) registruoti taikomi apskaitos principai, užtikrinantys įsipareigojimų atskleidimą Finansinių ataskaitų rinkinyje.
Sukurti papildomas kontrolės priemones, kurios užtikrintų Valstybės iždo rizikai valdyti naudojamų išvestinių finansinių priemonių sutarčių sąlygų ir į IS įvedamų.
Lietuvos Respublikos finansų ministerija informavo, kad siekiant maksimaliai užtikrinti apskaitos duomenų teisingumą ir pagrįstumą, atliekant 2016 m. Valstybės iždo turto ir įsipareigojimų inventorizaciją 2016-02-26 finansų ministro įsakymu Nr. 8K-1 patvirtintų Valstybės iždo inventorizacijos taisyklių nuostatos bus taikomos pilna apimtimi.
Siekiant parinkti paveikiausias paslaugas ir turėti aktualius duomenis apie asmenis, patyrusius smurtą artimoje aplinkoje, užtikrinti, kad įstaigos, teikiančios šias paslaugas, kauptų ir teiktų tikslius duomenis.
Rengiant aiškinamuosius raštus atskleisti reikšmingą ir privalomą informaciją, kad būtų įvykdyti viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės reikalavimai, o finansinių ataskaitų informacijos vartotojai galėtų suprasti Valstybės iždo finansines ataskaitas.
Lietuvos Respublikos finansų ministerija informavo, kad siekiant užtikrinti pilną viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standartų taikymą Valstybės iždo apskaitoje ir siekiant, kad vartotojai rastų detalią ir aiškią informaciją, 2016 m. Finansinių ataskaitų rinkinio Aiškinamajame rašte bus detaliau atskleista informacija apie valstybės iždo apskaitoje registruotus duomenis.
Rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą neapibrėžtojo turto pripažinimą, įvertinimą, registravimą apskaitoje ir pateikimą finansinėse ataskaitose.
Neapibrėžtas turtas įvertintas 2016 m. I ketvirčio Finansinėse ataskaitose.
Siekiant įvertinti kultūros vertybių pervertinimo mastą, rekomenduojame nustatyti, kokia ministerijai pavaldžių ir valdymo srities muziejų saugomų eksponatų pagrindinio fondo dalis yra įvertinta tikrąja verte.
Siekiant planuoti darbus ir įvertinti kultūros vertybių pervertinimo mastą buvo nustatytas neįvertintų tikrąja verte kultūros vertybių mastas: 2016-12-31 pagrindiniuose fonduose – 74,4 proc., pagalbiniuose fonduose – 25,6 proc. muziejuose saugomų eksponatų.
Siekiant teisingos informacijos pateikimo subjektų ir valstybės finansinių ataskaitų rinkiniuose bei VSAKIS, rekomenduojame sukurti priemones, užtikrinančias informacijos apie finansavimo sumas (nurodant šaltinį ir paskirtį) perdavimą jas gaunantiems viešojo sektoriaus subjektams ir šių duomenų suderinimą.
2016-11-21 įsakymu Nr. D1-768 papildytos Finansų kontrolės taisyklės: IV sk. 38-1 p. nurodyta, kad perduodant kitiems subjektams finansavimo sumas darbuotojai pagal atliekamas funkcijas kontroliuoja, kad finansavimo sumų perdavimo dokumentuose būtų nurodyti jų finansavimo šaltinis ir paskirtis. Nesant tokiai galimybei, turi būti parengtos pažymos ir perduotos subjektams.
Siekiant teisingos informacijos atskleidimo subjektų ir valstybės finansinių ataskaitų rinkiniuose bei VSAKIS, rekomenduojame sukurti kontrolės priemones, užtikrinančias informacijos apie finansavimo sumas (nurodant šaltinį ir paskirtį) perdavimą jas gaunantiems subjektui ir šių duomenų suderinimą.
Nacionalinė mokėjimo agentūra prie Žemės ūkio ministerijos
Siekiant teisingos informacijos atskleidimo subjektų ir valstybės finansinių ataskaitų rinkiniuose bei VSAKIS, įdiegtas Nacionalinės mokėjimo agentūros informacinio portalo patobulinimas, kuriuo viešojo sektoriaus subjektams sudaryta galimybė matyti agentūros išmokėtas finansavimo sumas pagal finansavimo šaltinį ir pagal paskirtį.
Trakų rajono savivaldybės administracija
Trakų rajono savivaldybės tarybos 2016-10-04 sprendimu Nr. S1-227 nutarta sudaryti sutartį savivaldybės vardu.
Nutraukti finansinės nuomos (lizingo) sutartis arba inicijuoti sutarčių sudarymą savivaldybės vardu ir užtikrinti sukurtų kontrolės priemonių veikimą.
Palangos miesto savivaldybės administracija 2015 metais sudarytų finansinės nuomos (lizingo) sutarčių nenutraukė ir neinicijavo jų sudarymo savivaldybės vardu – įsigytas turtas naudojamas įstaigų veikloje. Nauja finansinės nuomos (lizingo) sutartis sudaryta savivaldybės administracijos vardu pritarus savivaldybės tarybai (tarybos 2016-12-29 sprendimas Nr. T2-287).
Siekiant išvengti valstybės skolos ataskaitų dubliavimo, iš naujo įvertinti ministerijos rengiamų ataskaitų tikslingumą ir pakeisti teisės aktus, susijusius su valstybės skolos ataskaitų sudarymu ir duomenų pateikimu.
Statistinių skolos ataskaitų dubliavimo šalyje išvengta. Valstybės skolos duomenis nuo 2017 m. apskaičiuoja ir skelbia Lietuvos statistikos departamentas. Pagal 2010-01-29 finansų ministro įsakymo Nr. 1K-022 „Dėl vykdymo ataskaitų“ naują redakciją (nuo 2017-01-12) panaikintos valstybės skolos ataskaitos. Finansų ministerija pasibaigus biudžetiniams metams teikdama Seimui nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį kartu pateikia Finansų ministerijos nustatyta tvarka parengtą informaciją apie valstybės skolą (2016-12-30 pasikeitė Lietuvos Respublikos valstybės skolos įstatymo 12 str.).
Sukurti papildomas kontrolės priemones finansinės atskaitomybės ir biudžeto vykdymo ataskaitų duomenų teisingumui užtikrinti.
Druskininkų savivaldybei pavaldžių biudžetinių įstaigų buhalteriams buvo suorganizuotas pasitarimas, kurio metu išsamiai paaiškinta finansinių bei biudžeto vykdymo ataskaitų pildymo tvarka. Sukurta papildoma kontrolės priemonė – nuspręsta kas ketvirtį rengti registrą, kuriame nurodomi duomenys apie mokėtinas ir gautinas sumas, bei pradelstų įsiskolinimų ir kitų mokėtinų sumų datas. Šio registro duomenis turi patikrinti savivaldybės administracijos iždo specialistas, patvirtinti savivaldybės administracijos Finansų ir apskaitos skyriaus vedėjas.
Siekiant užtikrinti pakankamą fondo lėšų planavimo procesą, patikslinti paraiškų teikimo ir vertinimo tvarką: nurodyti detalesnių duomenų pateikimą ir jų išsamesnį vertinimą.
Pakeisti Fondo veiklą reglamentuojantys teisės aktai - Energetikos ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymas Nr. 1-341 „Dėl Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2011 m. rugpjūčio 18 d. įsakymo Nr. 1-207 „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo nuostatų įgyvendinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.
Siekiant mažinti administracinę naštą, viešai pateikti išsamią, aiškią informaciją vartotojams, tikslinga peržiūrėti informacijos apie valstybės skolą, tarp jų ir apie Vyriausybės valstybės vardu suteiktas visas garantijas, pateikimą ataskaitų rinkiniuose ir priimti sprendimą, kaip tinkamai pateikti visą informaciją.
Patikslintas VBVAR aiškinamasis raštas informacija apie valstybės įsipareigojimus dėl 2016 m. suteiktų garantijų tarptautinėms finansinėms institucijoms (Europos investicijų bankui ir Šiaurės investicijų bankui)
Patikslinti viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus, kad viešojo sektoriaus subjektai vienodai suprastų biologinio turto apskaitos principus.
Finansų ministerija 2017-09-22 įsakymu Nr. 1K-335 „Dėl finansų ministro 2008 m. liepos 10 d. įsakymo Nr. 1K-233 „Dėl Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 16-ojo standarto patvirtinimo“ pakeitimo“ pakeitė viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 16-ąjį standartą „Biologinis turtas ir mineraliniai ištekliai“ ir išdėstė nauja redakcija.
Parengti ir patvirtinti: 1) IS saugos nuostatus; 2) IS naudotojų administravimo taisykles; 3) IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
LDKVR 2017-07-03 įsk.V-91 patv. Saugaus el. info tvarkymo taisyklės, IS naudotojų administravimo taisyklės, IS veiklos tęstinumo valdymo planas
Lietuvos nacionalinis operos ir baleto teatras atliko IS rizikų analizę ir parengė IS rizikų analizės ataskaitą. IS rizikų valdymo planas nebus rengiamas.
Parengti ir patvirtinti (suderinus su Vidaus reikalų ministerija, o prireikus ir su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija):-IS sistemų saugos nuostatus;-Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles;-IS naudotojų administravimo taisykles;-IS veiklos tęstinumo valdymo planą.
Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklės parengtos derinimui su VRM.
Atlikti tarnybos IS saugos atitikties vertinimą.
Geologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos priėmė tarnybos informacinių sistemų saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles.
Atlikti IS rizikos vertinimą ir patvirtinti IS rizikų valdymo priemonių planą.
Lietuvos geologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos direktoriaus įsakymu patvirtinta tarnybos informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planas ir informacinių sistemų naudotojų administravimo taisyklės.
Patikslinti Finansų kontrolės taisykles.
Atnaujintos Finansų kontrolės taisyklės (2017-02-09 įsak. Nr. 1-35).
Atlikti KPD IS saugos atitikties vertinimą.
Atliktas Kultūros paveldo departamento prie Kultūros ministerijos informacinių sistemų saugos atitikties vertinimas.
Kultūros paveldo departamento prie Kultūros ministerijos direktoriaus 2018-04-25 įsakymu Nr. Į-113 patvirtintas Kultūros paveldo departamento prie Kultūros ministerijos informacinių sistemų rizikos valdymo ir trūkumų šalinimo priemonių planas.
Priimti sprendimą dėl įstaigos veikloje nenaudojamo turto ir šio turto vertės pokytį parodyti apskaitoje.
Atsargos (dirbtinės odos aplankai), kurių įsigijimo savikaina 2016-12-31 sudarė 1365,06 Eur (54 vnt.), 2017 metais pradėtos naudoti, likutis 2017-06-30 sudaro 606,96 Eur (24 vnt.). Todėl šias atsargas nuvertinti iki grynosios realizavimo vertės nėra pagrindo, o kitas ministerijos turtas nuvertėjimo požymių neturi.
Atlikti reikalingus koregavimus turto apskaitoje.
Nem.turto požymių neatitinkantis turtas nurašytas iš apskaitos (pagrindž.dokumentai IT kortelės Nr. 2667 ir 2668), 64 turto vienetams apskaičiuotas sukauptas nusidėvėjimas ir atlikti koreguojantys įrašai apskaitoje (pagrindžiantys dok. 2017-08 mėn. nusidėvėjimo skaičiavimo pažyma, operacijų žurnalo žiniaraštis, IT apyvartos žiniaraštis).
Nustatyti faktiškai atliktų objektų sukūrimo (statybos) ir priežiūros darbų vertes ir apskaitoje atlikti atitinkamus koreguojančius įrašus (teisingai užregistruoti sukurtą turtą, priežiūros darbų bei palūkanų sąnaudas ir kt.).
2017-08-31 savivaldybės administracijos direktorius ir AB " Kauno tiltai" pasirašė susitarimą Nr. S-830 prie 2014-10-08 sutarties Nr. S-1029. Šiuo susitarimu šalys panaikina/atšaukia 2016-06-01 susitarimą Nr. 718 ir jo pagrindu patvirtintą mokėjimo grafiką. Statybos darbų suma sudaro 5750,4 tūkst. Eur, o priežiūros darbai atliekami nemokamai. Buhalterinėje apskaitoje turto dalyje koreguojantys įrašai nebus atliekami, o palūkanų sąnaudų koreguojantys įrašai bus atlikti 2017 m. ketvirtame ketvirtyje. Klaidų taisymas atsispindės 2017 m. metiniame finansinių ataskaitų rinkinyje.
Siekiant, kad VĮ Turto bankas būtų suinteresuotas gauti kuo geresnius vykdomų veiklų rezultatus, Finansų ministerija turėtų peržiūrėti VĮ Turto banko atlygio už jo vykdomas veiklas teisinį reguliavimą.
Siekdama optimizuoti ir efektyvinti nekilnojamojo turto pardavimo procesą Vyriausybė priėmė 2017 m. kovo 8 d. nutarimą Nr. 163 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. spalio 28 d. nutarimo Nr. 1178 „Dėl valstybės ir savivaldybių nekilnojamųjų daiktų pardavimo viešo aukciono būdu tvarkos aprašo patvirtinimo“, kurio pakeitimai leis sumažinti turto pardavimo išlaidas, o kartu ir atlygį valstybės įmonei Turto bankui.
Svarstyti klausimą dėl užimtumo rėmimo priemonių finansavimo tik valstybės biudžeto lėšomis. Priėmus sprendimą tęsti šių priemonių finansavimą nedarbo socialinio draudimo įmokų lėšomis, sujungti į vieną sistemą priemonių finansavimo šaltinius ir pasiektų rezultatų rodiklius.
Įstatymo projektais siūloma panaikinti Užimtumo fondą ir nustatyti, kad aktyvios darbo rinkos politikos priemonės būtų finansuojamos valstybės biudžeto lėšomis.
Inventorizuoti visas užregistruotas sąnaudas ir pergrupuoti į sąnaudų sąskaitas pagal jų paskirtį, atsižvelgiant į 11-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir atskaitomybės standarto „Sąnaudos“ reikalavimus.
Rekomendacija nebuvo įgyvendinta iki ataskaitų rinkinio sudarymo, tolesni stebėsena baigta.
Parengti ir patvirtinti (suderinus su Vidaus reikalų ministerija) saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planą.
Patvirtinta Informacinių ir komunikacinių technologių naudojimo, asmens duomenų tvarkymo, darbuotojų stebėsenos ir kontrolės darbo vietoje tvarka.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant įsipareigojimus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Uždaroji akcinė bendrovė Viešųjų investicijų plėtros agentūra
UAB Viešųjų investicijų plėtros agentūra, vadovaujantis 2017 m. gruodžio 1 d. vadovo įsakymu "Dėl metinės inventorizacijos" 2017/9-64 , atliko Daugiabučių namų modernizavimo fondo įsipareigojimų inventorizaciją ir pateikė paaiškinimus dėl nesuderintų sumų.
Uždaroji akcinė bendrovė ŽEMĖS ŪKIO PASKOLŲ GARANTIJŲ FONDAS
UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondas, vadovaujantis 2017 m. lapkričio 6 d. direktoriaus įsakymu Nr. 2B-30 „Dėl metinės inventorizacijos atlikimo“, atliko Paskolų fondo turto ir įsipareigojimų inventorizaciją.
LDKVR 2017-09-18 įsak.V-119 paskirtas IS saugos įgaliotinis.
Atlikti informacinių sistemų rizikos vertinimą ir, jei reikia, patvirtinti šių rizikų valdymo priemonių planą.
Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninė Kauno klinikos
Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninė Kauno klinikos 2017-10-12 raštu Nr. S-(1.16)-9443 informavo, kad atliko valstybės informacinių sistemų rizikų vertinimą ir parengė rizikų valdymo planus. Rizikų vertinimas ir valdymo planai parengti naudojantis Vidaus reikalų ministerijos informacine sistema ARSIS.
Siekdami užkirsti kelią pinigų plovimui ir (ar) teroristų finansavimui viešajame sektoriuje, rekomenduojame įvertinti pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką viešajame sektoriuje ir pagal tai teisės aktuose nustatyti prevenciją reglamentuojančių reikalavimų viešojo sektoriaus subjektuose įgyvendinimą.
(V) EX.22 SAM neužtikrino tinkamo informacijos pa-skelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame SAM:1) PV numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planų skelbimą ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt;2) paskelbti aktualų kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planą ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt.
LR SAM PV papildytas 36-1 p., 2019-04-03 www.esinvesticijos.lt paskelbtas atnaujintas kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planas. Rekomendacijos įgyvendinimo patvirtinimo laiškas išsiųstas 2019-04-18.
(V) EX.24 Nepakankamos INVEGA PPV atrankos ir planavimo kontrolės priemonės.Rekomenduojame INVEGA PV numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą PPV atranką, planavimą ir atlikimą, atsižvelgiant į pastebėjime nurodytus faktus.
Gautas INVEGA 2019-04-04 raštas Nr. (5.1)-230 (ir el. laiškas), kuriuo INVEGA informavo AI (ir EIM) apie parengtas ir suderintas su VI ir TvI (2019-04-03 FM raštas Nr. ((24.37E)-5K-1905495-6K-1901899) atrankines PPV tvarkas.2019-04-11 INVEGA el. laišku pateikė INVEGA direktoriaus 2019-04-04 įsakymą Nr.B-59, kuriuo patvirtino naujos redakcijos PV.Peržiūrėjus INVEGA pateiktas ir su FM 2019-04-03 suderintas atrankines PPV tvarkas taip pat INVEGA direktoriaus įsakymą, kuriuo patvirtintas naujos redakcijos PV nustatyta, kad INVEGA atsižvelgė į AI teiktas pastabas ir tokiu būdu trūkumus ištaisė.Atsižvelgiant į išdėstytą aukščiau, vertinama, kad su pastebėjimu EX.24 (2017-2018) teikti atrankinių PPV tvarkų trūkumai yra ištaisyti, todėl rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Perskaičiuoti Paskolų fondo tiesiogines išlaidas, laikantis sutarties sąlygų, ir grąžinti į šį fondą neteisingai apskaičiuotų valdymo išlaidų dalį.
Į Paskolų fondo sąskaitą grąžinta 23649,68 Eur valdymo išlaidų suma.
Siekiant, kad 2016 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenys būtų teisingi, kartu su savivaldybių atstovais išanalizuoti valstybinio audito metu nustatytas apskaitos klaidas, įvertinti (patikrinti) tokių klaidų pasikartojimą kitose savivaldybėse ir jas ištaisyti darant koreguojančiuosius įrašus.
Finansų ministerija pagal gautą iš savivaldybių informaciją atliko koreguojančius įrašus ir ištaisė klaidas 2016-12-31 Nacionaliniame finansinių ataskaitų rinkinyje.
Atsižvelgiant į nustatytus dalykus, išanalizuoti atsargų vidaus kontrolės priemones, nustatyti jų neveikimo priežastis ir užtikrinti , kad šios priemonės veiktų.
Valdybos viršininkas raštu įpareigojo padalinių vadovus pasirašytinai supažindinti darbuotojus su Finansų kontrolės taisyklėmis; atsargų apskaitą tvarkanti specialistė dalyvavo mokymuose.
Esant būtinybei, priimti sprendimą dėl suminės darbo laiko apskaitos taikymo ministerijoje ir nustatyti atitinkamas procedūras, atsižvelgiant į nuo 2017 m. liepos 1 d. įsigaliojusias Darbo kodekso nuostatas.
Susisiekimo ministerija priėmė sprendimą netaikyti suminę darbo laiko apskaitą: 4 budintys darbuotojai dirbs pagal sudarytus grafikus neviršydami normalią darbo laiko trukmę, o esant poreikiui (darbuotojui susirgus, atostogaujant) budėjimą vykdys pagal 2017-07-31 sudarytą sutartį Nr. 1F-44 su UAB Sirena Security samdytas asmuo.
(V) EX.17 AM neužtikrino tinkamo informacijos paskelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame AM paskelbti informaciją ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt apie pastebėjime nurodytus priimtus sprendimus dėl projektų finansavimo.
Audito metu buvo teikta rekomendacija AM ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt paskelbti informaciją apie priimtus sprendimus dėl projektų finansavimo.AM, paskelbusi informaciją apie priimtus sprendimus dėl projektų, rekomendaciją įgyvendino (2018-07-30).
(V) EX.15 KM neužtikrino tinkamo informacijos paskelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame KM ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos paskelbti kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių aktualų planą.
Audito metu KM buvo teikta rekomendacija ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos paskelbti kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių aktualų planą.KM, paskelbusi kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių aktualų planą, rekomendaciją įgyvendino
(V) EX.11 ESFA neinformavimo galimų pareiškėjų apie esminių kvietimo do-kumentų nuostatų keitimą. Audito metu buvo teikta rekomendacija ESFA PV numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad visi galimi pareiškėjai turėtų galimybę susipažinti su visa papildoma informacija, susijusia su paraiškų rengimo ir teikimo reikalavimais taip, kad būtų užtikrinamas lygiateisiškumo principo laikymasis.ESFA, atlikusi PV keitimą, rekomendaciją įgyvendino 2018-08-06.
ESFA, atlikusi PV keitimą, rekomendaciją įgyvendino 2018-08-06.
Tam, kad būtų įgyvendinti visi nacionaliniai pajėgumų vystymo planai ir įsipareigojimai NATO, valstybinio / strateginio planavimo lygmens dokumente numatyti krašto apsaugos sistemos finansavimą ne mažiau kaip 5 proc. BVP iki 2035 m.
(V) EX.12 ESFA patikrų vietoje atlikimo metu neįsitikino PS numatytų papildomų informavimo apie projektą priemonių įgyvendinimu.Audito metu buvo teikta rekomendacija ESFA užtikrinti, kad būtų įgyvendintos projektų Nr. 09.2.2-ESFA-V-729-01-0001 ir Nr. 10.1.1-ESFA-V-912-01-0001 PS numatytos papildomos informavimo apie projektą priemonės bei PV Patikros vietoje lapo formoje PL-010 numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad patikros vietoje metu būtų tikrinama, ar įgyvendintos visos PS numatytos informavimo apie projektą priemonės.ESFA, 2018-05-24 atlikusi PV keitimą bei 2018-08-14 pateikusi AI nuotraukas, įrodančias informavimo apie projektą priemonių įgyvendinimą, rekomendaciją įgyvendino.
ESFA, 2018-05-24 atlikusi PV keitimą bei 2018-08-14 pateikusi AI nuotraukas, įrodančias informavimo apie projektą priemonių įgyvendinimą, rekomendaciją įgyvendino.
Patikslinti Apskaitos vadovą: Finansavimo sumų apskaitos tvarkoje numatyti panaudotų FS registravimą pagal faktinę jų panaudojimo paskirtį.
Patikslinta Paskolų fondo apskaitos politika
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumai vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę, ir priimti sprendimai, užtikrinantys vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Pakruojo rajono savivaldybės administracija
Inventorizuotos savivaldybei nuosavybės teise priklausančių gyvenamųjų patalpų atnaujinimo (modernizavimo) darbų vertės ir padidinta ilgalaikio materialiojo turto (pastatų ir / ar nebaigtos statybos) vertė.
Išanalizuoti įsipareigojimų, susijusių su Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu, registravimo apskaitoje ir pateikimo finansinėse ataskaitose trūkumus ir priimti sprendimus dėl šios informacijos pateikimo
EM 2017-07-25 nebalansinėje sąskaitoje užregistravo 1.650.702.000,00 eur, susijusių su įsipareigojimais uždaryti Ignalinos atominę elektrinę. Informaciją apie tai EM pateikė FM'ai 2017-07-25 raštu Nr. (6.44-06E03-1429, kad būtų patikslinti duomenys 2016 m. VKFAR Aiškinamajame rašte.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl išankstinių apmokėjimų inventorizacijos, atsargų bei nekilnojamųjų kultūros vertybių apskaitos ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Atliekant 2017 m. inventorizaciją buvo inventorizuoti išankstiniai apmokėjimai ir pergrupuotos apskaitoje nekilnojamosios kultūros vertybės.
Priimti sprendimą dėl įstaigos veikloje nenaudojamo turto ir turto vertės pokytį atvaizduoti apskaitoje.
Rekomenduojame išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, apskaitant turtą bei įvertinti to nuvertėjimo požymius ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
2017 m. inventorizacijos metu komisija apžiūrėjo turto vienetus, atliko jo vertinimą, pateikė pažymas LK FAD, kuris turto vertės pokyčius užregistravo LK karinių vienetų apskaitos registruose.
Atlikti reikalingus koregavimus ilgalaikio ir trumpalaikio turto apskaitoje.
Inventorizacijos komisija 2018-03-06 protokolu Nr. 6L-64 teikė siūlymus dėl turto nuvertinimo, atkuriamosios vertės nustatymo, skirtingose turto grupėse užregistruoto vienodas f-jas atliekančio turto pergrupavimo; taip pat pateikti 2017-12-31 registruoti pakeitimai dėl turto pergrupavimo, nenaudojamo turto sąrašai ir nuvertėjimo jiems paskaičiavimas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant ir registruojant gautinas sumas ir įsipareigojimus bei priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Savivaldybės administracijos direktorius įsakymu įpareigojo atsakingus asmenis kontroliuoti, kaip vykdoma Mokesčių skyriuje apskaitomų gautinų ir mokėtinų sumų metinė inventorizacija, užtikrinti vidaus kontrolės veikimu. Darbuotojai, atliekantys inventorizaciją, dalyvavo mokymuose.
Tam, kad būtų užtikrinamas krašto apsaugos sistemos prioritetų įgyvendinimo atsekamumas ir vertinimas, ministerijos strateginiame veiklos plane kiekvienam krašto apsaugos sistemos stiprinimo ir plėtros prioritetui numatyti priemones, rodiklių reikšmes, asignavimus
Inventorizuoti įsipareigojimus dėl savivaldybės administracijai sumokėtų ir negrąžintų garantijų ir atlikti atitinkamus koregavimus buhalterinėje apskaitoje.
Gautinos ir mokėtinos sumos inventorizuotos vadovaujantis teisės aktais (nurodomas kreditorius, mokėtina suma ir jos atsiradimo data). Atlikus inventorizaciją pateikta komisijos išvada, atsižvelgiant į kurią bus atliktos korekcijos apskaitoje.
(V) EX.23 VRM neužtikrino tinkamo informacijos paskelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame VRM paskelbti aktualų kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planą ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt.
Audito metu buvo teikta rekomendacija VRM paskelbti kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planus ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt. VRM, paskelbusi kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planus ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt, rekomendaciją įgyvendino (208-07-13).
(V) EX.14 ŠMM atliko kvietimo teikti paraiškas dokumentų nuostatų keitimą, nesilaikydama lygiateisiškumo ir teisėkūros principų.Rekomenduojame ŠMM numatyti PV kontrolės priemones, užtikrinančias, kad visi galimi pareiškėjai turėtų galimybę susipažinti su visa papildoma informacija, susijusia su paraiškų rengimo ir teikimo reikalavimais taip, kad būtų užtikrinamas lygiateisiškumo principo laikymasis.
ŠMM, papildžiusi procedūrų vadovą 6.3. punktu, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.37 Nesilaikyta PFSA nustatytų finansavimo intensyvumo reikalavimų. Rekomenduojame APVA:1) papildyti APVA parengtą PV įtraukiant kontrolės priemones, kurios užtikrintų teisingą finansavimo intensyvumo užtikrinimą apmokant MP nurodytas išlaidas;2) iš naujo įvertinti visų priemonės Nr. 05.3.2-APVA-R-014 projektų PS, projektų vykdytojų pateiktuose MP nurodytų išlaidų atitiktį PFSA 37–39 p. reikalavimams ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
APVA, pagal su AI suderintą sąrašą, pakartotinai įvertinusi priemonės Nr. 05.3.2-APVA-R-014 sutartis ir patikslinusi PV, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.30 Pasirinktas netinkamas VšP būdas. Rekomenduojame CPVA :1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 06.2.1-TID-R-511-01-0010 (pasirinktas netinka-mas VšP būdas, preliminari klaida projekte yra 28 305,87 Eur);2) priimti sprendimą numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų dek-laraciją ar metines sąskaitas: sumažin-ti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
CPVA, atlikusi pažeidimo tyrimą, informavo AI, kad projekto vykdytojas nutraukė pirkimo sutartį ir atliks naują VšP. Atsižvelgiant į tai, rekomendacijos 1 p. laikoma įgyvendintu, o 2-3 p. laikomi nebeaktualiais, atsižvelgiant į tai, kad pirkimo sutartis nebuvo pradėta faktiškai vykdyti ir išlaidos nepatirtos, taip pat išlaidos negalės būti patirtos ateityje dėl sutarties nutraukimo.
Siekiant 2017 metų finansinių ataskaitų rinkinyje užtikrinti teisingą duomenų apie atsargas atskleidimą, rekomenduojame atlikti koreguojančius buhalterinius įrašus.
Institutas iki 2017 m. FAR sudarymo neatliko koreguojančius buhalterinius įrašus atsargų srityje, t.y. perduoti naudotis atsargų vertės nepripažino atask.laik.sąnaudomis (žr. 1.2.1.2.11.1)
Nustatyti finansų kontrolės darbo užmokesčio ir komandiruočių srityse procedūras, užtikrinančias tinkamą dokumentų parengimą ir darbo užmokesčio teisingą apskaičiavimą.
Valstybinė augalininkystės tarnyba vidaus tvarkose (Finansų kontrolės taisyklėse, įsakymuose dėl komandiruočių) nustatė papildomas darbo užmokesčio ir komandiruočių kontrolės procedūras.
Nustatyti priemokų skyrimo darbuotojams tvarką, kuri sudarytų prielaidas pagrįsti šių priemokų skyrimo motyvus, ir užtikrinti teisingą jų apskaičiavimą.
Institutas patikslino vidaus tvarkos taisykles, kuriose nustatė priemokų ir premijų skyrimo darbuotojams tvarką.
Įvertinti aplinkybes dėl departamento ir jam pavaldžių įstaigų darbuotojų, dalyvaujančių Lietuvos jaunųjų ugniagesių sąjungos veikloje, taip pat ir kitų darbuotojų, dirbančių kitą darbą, galimų viešųjų ir privačių interesų konfliktų ir imtis priemonių, kad būtų užtikrinti viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybės tarnyboje reikalavimai
Departamento pavedimu Vilniaus apskr. priešgaisrinė gelbėjimo valdyba atliko tarnybinį patikrinimą savo padaliniuose (nustatyti pažeidimai, pateiktos rekomendacijos, kurios įgyvendintos).
Žemės ūkio ministerijai priimti sprendimus dėl Nacionalinės žemės tarnybos kuriamo naujo modulio tikslingumo
ŽŪM rašte pateikė paaiškinimus į teiktas pastabas ir nurodė, kad kuriamas naujas modulis reikalingas Nacionalinės žemės tarnybos funkcijoms vykdyti.
Parinkti priemones, kurios užtikrintų žyminio mokesčio ir teismų skiriamų baudų buhalterinės apskaitos tvarkymą teismuose pagal VSAFAS reikalavimus.
Įvertinti departamentui priklausančių transporto priemonių tretiesiems asmenims nuomos tikslingumą ir, jos atveju, valstybės turtą perduoti naudoti teisės aktų nustatyta tvarka (pasirašyti sutartis).
Turto valdymo ir ūkio departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos
Parengtas transporto priemonių nuomos sutarties šablonas. TVŪD direktoriaus 2018-10-01 įsakymu Nr. 8V-189 sudaryta transporto priem. remonto ir nuomos tikslingumo ir pagrįstumo vertinimo komisija, kuri, esant poreikiui, išnagrinės asmenų prašymus dėl nuomos tikslingumo ir pagrįstumo.
Išanalizuoti viešųjų pirkimų komisijos darbo organizavimo, sutarčių rengimo ir jų vykdymo vidaus kontrolės priemonių veikimo trūkumus ir imtis priemonių, kad būtų užtikrinta prevencinė sutarčių vykdymo kontrolė ir tai, jog bus laikomasi Viešųjų pirkimų įstatymo.
Institutas informavo, kad Viešųjų pirkimų komisijos nariai pakartotinai supažindinti su viešųjų pirkimų komisijos darbo reglamentu, atsakingi asmenys - su viešųjų pirkimų organizavimo, vidaus kontrolės ir finansų kontrolės taisyklėmis.
Užtikrinti, kad būtų atlikta Viešosios įstaigos Būsto energijos taupymo agentūros įsipareigojimų inventorizacija, kaip nustatyta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. birželio 3 d. nutarimu Nr. 719 patvirtintų Inventorizacijos taisyklių 7 punkte.
Įteisinti žemės, esančios po patikėjimo teise valdomais pastatais, naudojimą.
Generalinė miškų urėdija kreipėsi Nacionalinę žemės tarnybą dėl valstybinės žemės sklypo, esančio Smolensko g. 15 Vilniuje, perdavimo neatlygintinai naudotis. Nesant šio žemės sklypo padalinimo tarp kelių šio pastato savininkų, tarnyba prašymo nepatenkino. Generalinė miškų urėdija nuo 2018.06.01 yra panaikinta, o minėtas pastatas perduotas Aplinkos apsaugos departamentui patikėjimo teise valdyti, naudoti ir disponuoti.
Išanalizuoti viešųjų pirkimų vidaus kontrolės trūkumus, nustatyti priežastis ir imtis priemonių, kad būtų užtikrintas įstaigos vidaus kontrolės veikimas.
Regionų apygardos administracinis teismas
Išanalizuoti viešųjų pirkimų vidaus kontrolės trūkumai, nustatytos jų priežastys. Asmenims, atliekantiems viešųjų pirkimų iniciatorių funkcijas, pavesta sekti pirkimų vertes, o teikiant paraišką dėl naujų pirkimų organizavimo – informuoti atsakingus asmenis dėl pasirinkto pirkimų būdo. Suorganizuoti kvalifikacijos kėlimo mokymai darbuotojams, atsakingiems už viešųjų pirkimų iniciavimą.
Nustatyti priemones (procedūras), užtikrinančias tinkamą vidaus kontrolės veikimą priimti sprendimus dėl transporto nuomos ir remonto , turto perdavimo tretiesiems asmenims.
Turto valdymo ir ūkio departamento direktorius įsakymais nustatė priemones (procedūras), užtikrinančias tinkamą vidaus kontrolės veikimą, priimant sprendimus dėl turto įsigijimo, transporto nuomos ir remonto, turto perdavimo tretiesiems asmenims.
(S) EX.45 Neužtikrintas pakankamas kovos su sukčiavimu rizikų vertinimas. Rekomenduojame VI atlikti kovos su sukčiavimu rizikų vertinimo už 2017 m. pervertinimą, užtikrinant PV nuostatų ir audito sekos laikymąsi.
VI, atlikusi kovos su sukčiavimu rizikų vertinimą 2017 m. duomenimis, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.29 Nepakankamos ir dviprasmiškos PFSA nuostatos, neužtikrinančios tinkamo atitikties projektų atrankos kriterijams vertinimo.Rekomenduojame SADM patikslinti priemonės Nr. 07.3.1-IVG-T-410 PFSA pateiktą tinkamų projekto tikslinių grupių apibrėžtį taip, kad ji atitiktų Užimtumo didinimo 2014–2020 m. programos nuostatas, taip pat nustatyti pareigą ĮI projektų tinkamumo finansuoti vertinimo metu tikrinti projekto atitiktį PFSA 14.2 p. reikalavimui.
Dėl pastebėjimų EX.26 „INVEGA neįsitikino, ar projektas tinkamas finansuoti pagal PFSA reikalavimus“ ir EX.29 „Nepakankamos ir dviprasmiškos PFSA nuostatos, neužtikrinančios tinkamo atitikties projektų atrankos kriterijams vertinimo“ atsisakymo.Pastebėjimas EX.29 teiktas Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijai (toliau – SADM) dėl netinkamų finansuoti išlaidų projekte ir dėl nepakankamos ir dviprasmiškos PFSA nuostatos, neužtikrinančios tinkamo atitikties projektų atrankos kriterijams vertinimo. EX.29 teikta rekomendacija SADM patikslinti priemonės Nr. 07.3.1-IVG-T-410 PFSA pateiktą tinkamų projekto tikslinių grupių apibrėžtį. SADM 2019-02-19 el. laišku pateiktas 2019-01-24 Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) priimtas sprendimas byloje Nr. C 477/17, kuriame Teismas išaiškino, kad trečiųjų šalių piliečiai laikomi teisėtai gyvenančiais valstybės narės teritorijoje, kai turi teisę laikinai ar nuolat gyventi šalyje. Taip pat, kad trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai įdarbintiems šalyje narėje turi būti taikomi valstybės narės teisės aktai (toks asmuo yra socialinės teisės objektas). Teismas, apibrėždamas gyvenamąją vietą ją įvardijo kaip vietą, kurioje asmuo būna arba gyvena (įskaitant laikiną gyvenimą šalyje). O ES teisės aktai, trečiųjų šalių piliečiams, dirbantiems pagal darbo sutartį, yra taikomi tapačiai kaip ir valstybės narės piliečiams (kitaip tariant trečiųjų šalių piliečiui taikomi valstybės narės, kurioje jis gyvena, teisės aktai). Anot SADM, šis Teismo sprendimas aiškiai nustato, kad trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra gyventojai, negali būti taikomi skirtingi kriterijai, priešingu atveju tokie kriterijai būtų traktuojami kaip diskriminaciniai. Atsižvelgdami į šį ESTT sprendimą, taip pat išanalizavę kitą informaciją, vertiname, kad trečiųjų šalių piliečiai, teisėtai gyvenantys Lietuvos Respublikoje, t. y. turintys teisę laikinai ar nuolat gyventi šalyje, būtų laikomi Lietuvos gyventojais. Remiantis Teismo išaiškinimu, trečiųjų šalių piliečiams, (kad ir laikinai) įdarbinamiems valstybėje narėje, iš principo taikomas vienodas požiūris (kaip ir į tos valstybės narės piliečius), kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis. Pažymėtina, kad SADM informavo, jog pasikeitus darbo rinkos poreikiams priemonė „Parama darbui“ Nr. 07.3.1-IVG-T-410 yra sustabdyta nuo 2018-04-19.Pastebėjimo EX.26, teikto INVEGAI, taip pat nuspręsta atsisakyti, kadangi šis pastebėjimas priklauso nuo pastebėjime EX.29 išaiškintos tikslinių grupių apibrėžties.
Imtis priemonių dėl neteisėtai išmokėtų priemokų išieškojimo.
Darbuotojui neteisėtai išmokėtos priemokos už darbą pavojingomis sąlygomis išieškotos bei perskaičiuotos socialinio draudimo įmokos.
Rekomenduojame išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų duomenų teisingumo ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Žemės ūkio ministras patvirtino Pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų rinkinių sudarymo ir atitikties viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartams vertinimo kriterijų tvarkos aprašą. Jame nustatytos kontrolės procedūros sudarytų finansinių ataskaitų rinkinių teisingumui patikrinti.
Išanalizuoti vidaus kontrolės priemonių veikimo, siekiant apsaugoti turtą, naudojant lėšas ir vykdant įsipareigojimus tretiesiems asmenims, trūkumus, identifikuoti neveikimo priežastis ir imtis priemonių, kad būtų užtikrintas įstaigos vidaus kontrolės veikimas.
Institutas sustiprino finansų kontrolę išankstinių mokėjimų, įsipareigojimų, turto srityse: išankstinės sąskaitos registruojamos tam tikslui skirtoje sąskaitoje, darbuotojai pakartotinai supažindinti su finansų kontrolės taisyklėmis, sustiprinta inventorizacijos procedūra, pakeistas Apskaitos vadovas pritaikant jį Instituto veiklos ypatumams.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus apskaitant pajamas ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santaros klinikų Generalinio direktoriaus 2018-02-08 ir 2018-11-29 įsakymais Nr. V106 ir V1005 buvo atlikti Apskaitos politikos keitimai.
Įvertinus matavimo vienetų valstybinių etalonų poreikį, atitinkamai keisti teisės aktus.
Įvertinus matavimo vienetų valstybinių etalonų poreikį nuo 2018-06-12 patikslintas nacionalinių matavimo vienetų etalonų sąrašas, patvirtintas 2014-06-24 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 595.
(V) EX.19 SADM neužtikrino tinkamo informacijos paskelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame SADM ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt paskelbti aktualų kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planą.
SADM, paskelbusi kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių aktualų planą www.esinvesticijos.lt, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.20 SM neužtikrino tinkamo informacijos paskelbimo ES struktūrinių fondų investicijų svetainėje.Rekomenduojame SM ES struktūrinių fondų svetainėje www.esinvesticijos.lt paskelbti aktualų kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių planą.
SM, paskelbusi kvietimų teikti paraiškas skelbimo, projektų sąrašų ir finansavimo sutarčių aktualų planą www.esinvesticijos.lt, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.13 VI neužtikrino tinkamo ES struktūrinių fondų svetainės koordinavimo bei tinkamo informacijos paskelbimo. Rekomenduojame VI:1) paskirti atsakingą asmenį, koordinuojantį ES struktūrinių fondų svetainės www.esinvesticijos kūrimą ir plėtrą; 2) paskelbti pastebėjime nurodytų dokumentų aktualias versijas, pareiškėjams, projektų vykdytojams ir partneriams reikalingus dokumentus bei visuomenei svarbią informaciją.
VI, paskelbusi pastebėjime nurodytų dokumentų aktualias versijas, pareiškėjams, projektų vykdytojams ir partneriams reikalingus dokumentus bei visuomenei svarbią informaciją bei paskyrusi atsakingą asmenį, koordinuojantį ES struktūrinių fondų svetainės www.esinvesticijos kūrimą ir plėtrą, rekomendaciją įgyvendino.
(V) EX.9 Netinkamų finansuoti išlaidų, susijusių su pažeidimu, dydžio nustatymo metodika neatitinka EK FK gaires ir FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių.Rekomenduojame CPVA numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad nustatant su pažeidimu susiju-sią netinkamų finansuoti išlaidų sumą dėl mažos vertės pirkimų, būtų vadovaujamasi FMĮ 1K-316(1K-23) patvirtintų taisyklių ir EK FK gairės nuostatomis.
CPVA atlikusi ES SF 2014-2020 m. Pažeidimų valdymo procedūros pakeitimą, išbraukiant nuostatas, nurodančias į Netinkamų finansuoti išlaidų, susijusių su pažeidimu, dydžio nustatymo metodiką, rekomendaciją įgyvendino.
Patikslinti apskaitos vadovą, atsižvelgiant į įstaigos veiklos pobūdį, viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų ir kitų teisės aktų reikalavimus, ir suderinti jį su kontroliuojančiu subjektu.
Instituto direktoriaus patvirtino naujos redakcijos Apskaitos vadovą (2018-11-30 įsakymas Nr. 1A-105), kuris buvo suderintas su kontroliuojančiu subjektu - Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba.
Ištaisyti apskaitos klaidas, priimti sprendimus dėl turto ir įsipareigojimų nuvertėjimo ir šį pokytį parodyti apskaitoje.
Institutas ištaisė 2017 m. nustatytus atsargų registravimo neatitikimus: į nebalansinę sąskaitą nurašė atsargas, kurios atiduotos naudotis, peržiūrėjo seniau nei prie 12 mėnesių įsigytų atsargų būkle (nuvertėjimo požymių nenustatyta). 2018-12-31 atsargų likutis (sąsk. 201) sudarė 719,3 tūkst.eur (2017-12-31 likutis buvo 1099 tūkst.eur).
Įvertinti Tautinių mažumų departamento projektinės veiklos, t. y. projektų konkursų finansavimo nuostatų rengimo ir tvirtinimo, konkursų organizavimo ir jų administravimo, funkcijų atskyrimo galimybes ir, priėmus teigiamą sprendimą, keisti teisinį reglamentavimą.
Departamento direktorius įvertino funkcijų atskyrimo galimybes ir 2019-09-30 įsakymu Nr. ĮV-32 projektų konkursų finansavimo nuostatų rengimo, projektų konkursų organizavimo ir jų įgyvendinimo kontrolės funkcijas pavedė atlikti skirtingų struktūrinių padalinių specialistams.
Departamento priimtus norminius teisės aktus nustatyta tvarka registruoti ir skelbti Teisės aktų registre.
Teisės aktų registre paskelbta nauja Tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka ir nauja Kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka.
(V) EX. 26 INVEGA neįsitikino, ar projektas tinkamas finansuoti pagal PFSA reikalavimusRekomenduojame:1) iš naujo įvertinti projekto Nr. 07.3.1-IVG-T-410-01-6833 atitiktį PFSA reikalavimams ir, nustačius neatitikimų, registruoti įtariamus PS pažeidimus dėl finansavimo projektui Nr. 07.3.1-IVG-T-410-01-6833 (INVEGA neįsitikino, ar projektas tinkamas finansuoti pagal PFSA reikalavimus, preliminari klaida projekte 388,23 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaraciją ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.4) imtis rekomendacijos 1–3 p. nurodytų veiksmų su kitais pagal priemonę Nr. 07.3.1-IVG-T-410 finansuojamais projektais.
Pastebėjimas EX.29 teiktas Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijai (toliau – SADM) dėl netinkamų finansuoti išlaidų projekte ir dėl nepakankamos ir dviprasmiškos PFSA nuostatos, neužtikrinančios tinkamo atitikties projektų atrankos kriterijams vertinimo. EX.29 teikta rekomendacija SADM patikslinti priemonės Nr. 07.3.1-IVG-T-410 PFSA pateiktą tinkamų projekto tikslinių grupių apibrėžtį. SADM 2019-02-19 el. laišku pateiktas 2019-01-24 Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) priimtas sprendimas byloje Nr. C 477/17, kuriame Teismas išaiškino, kad trečiųjų šalių piliečiai laikomi teisėtai gyvenančiais valstybės narės teritorijoje, kai turi teisę laikinai ar nuolat gyventi šalyje. Taip pat, kad trečiųjų šalių piliečiams, teisėtai įdarbintiems šalyje narėje turi būti taikomi valstybės narės teisės aktai (toks asmuo yra socialinės teisės objektas). Teismas, apibrėždamas gyvenamąją vietą ją įvardijo kaip vietą, kurioje asmuo būna arba gyvena (įskaitant laikiną gyvenimą šalyje). O ES teisės aktai, trečiųjų šalių piliečiams, dirbantiems pagal darbo sutartį, yra taikomi tapačiai kaip ir valstybės narės piliečiams (kitaip tariant trečiųjų šalių piliečiui taikomi valstybės narės, kurioje jis gyvena, teisės aktai). Anot SADM, šis Teismo sprendimas aiškiai nustato, kad trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra gyventojai, negali būti taikomi skirtingi kriterijai, priešingu atveju tokie kriterijai būtų traktuojami kaip diskriminaciniai. Atsižvelgdami į šį ESTT sprendimą, taip pat išanalizavę kitą informaciją, vertiname, kad trečiųjų šalių piliečiai, teisėtai gyvenantys Lietuvos Respublikoje, t. y. turintys teisę laikinai ar nuolat gyventi šalyje, būtų laikomi Lietuvos gyventojais. Remiantis Teismo išaiškinimu, trečiųjų šalių piliečiams, (kad ir laikinai) įdarbinamiems valstybėje narėje, iš principo taikomas vienodas požiūris (kaip ir į tos valstybės narės piliečius), kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis. Pažymėtina, kad SADM informavo, jog pasikeitus darbo rinkos poreikiams priemonė „Parama darbui“ Nr. 07.3.1-IVG-T-410 yra sustabdyta nuo 2018-04-19.Pastebėjimo EX.26, teikto INVEGAI, taip pat nuspręsta atsisakyti, kadangi šis pastebėjimas priklauso nuo pastebėjime EX.29 išaiškintos tikslinių grupių apibrėžties.
(V) EX.50 Faktiškai atlikti darbai neatitinka statybos rangos sutartyje numatytų atlikti darbų.Rekomenduojame CPVA:Atliekant patikrą vietoje, atsižvelgti į riziką dėl audito metu nustatytų nea-titikimų ir įvertinti faktiškai atliktų darbų atitiktį statybos rangos sutarty-je numatytiems darbams. Nustačius neatitikimų, imtis korekcinių veiks-mų:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 08.1.2-CPVA-R-408-41-0003;2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant įvertinti užsieniečių vaikų integracijos rezultatyvumą, efektyvumą ir finansavimo pagrįstumą:šalies (nacionaliniu), savivaldybių ir mokyklų lygiu nustatyti rodiklius, vertinančius užsieniečių vaikų integracijos į bendrojo ugdymo sistemą rezultatus ir šiuos duomenis kasmet vertinti ir analizuoti; atlikti analizę, siekiant nustatyti, ar dabartinis ugdymo reikmių koeficientas, skirtas užsieniečių vaikų ugdymo finansavimui apskaičiuoti per metus, yra pakankamas užtikrinti intensyvų lietuvių kalbos mokymą ir reikiamą švietimo pagalbą.
(V) EX.7 Darbų techninės priežiūros išlaidos apmokėtos du kartus.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 05.6.1-APVA-V-020-01-0007 (darbų techninės priežiūros išlaidos apmokėtos du kartus, preliminari klaida projekte 613,53 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų dek-laracijas arba metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais priemonės Nr. 05.6.1-APVA-V-020 projektais.
Išanalizuoti besikartojančias situacijas dėl viršplaninių pajamų iš ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos ir priimti sprendimus dėl teisingo šių lėšų atskleidimo VBVAR.
Finansų ministerija priėmė sprendimus, kurie sudaro sąlygas valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje atskleisti informaciją apie gautas ir į valstybės biudžetą įskaitytas viršplanines ES ir (arba) kitos tarptautinės finansinės paramos lėšas. Rengiant Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymų projektus, įstatymu patvirtinamos atitinkamų metų valstybės biudžeto pajamų ir išlaidų bendros sumos, iš jų išskiriant ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšų sumas. Rodiklių įstatymo projekto aiškinamojo rašto lentelėje, kurioje pateikiama informacija apie ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšas atitinkamų metų biudžete išlaidas, papildomai pateikiami duomenys apie planuojamos gauti ES ir kitos tarptautinės finansinės paramos pajamas, kurios išskaidomos pagal gaunamos paramos finansavimo šaltinius ir atsakingas valstybės institucijas.
(V) EX.5 Nepakankamos ir dviprasmiškos PFSA nuostatosRekomenduojame ŪM papildyti PFSA reikalavimu pareiškėjams kartu su paraiška teikti lankytinų vietų sąrašą ir patikslinti PFSA nuostatas dėl tinkamų finansuoti išlaidų pagal fiksuotąją projekto išlaidų normą.
Sukurti vidaus kontrolės procedūras, užtikrinančias tinkamą neapibrėžtojo turto ir įsipareigojimų pripažinimą, įvertinimą, registravimą apskaitoje ir pateikimą finansinėse ataskaitose.
2019 m. birželio 13 d. Kauno miesto savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu Nr. A-2050 „Dėl Kauno miesto savivaldybės administracijos neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su ginčų nagrinėjimu teismuose, įtraukimo į apskaitą tvarkos nustatymo“ patvirtinta neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su ginčų nagrinėjimu teismuose, įtraukimo į apskaitą tvarka.
Siekiant, kad būtų sudarytos prielaidos užtikrinti operatyvų ir sklandų krašto apsaugos sistemos finansų valdymą, nustatyti procesus, kaip krašto apsaugos sistemos finansų valdymas veiks karo ar nepaprastosios padėties metu.
Peržiūrėti ir pakeisti specialistų kvalifikacijos tobulinimo sistemą:kad ji būtų paremta kompetencijų vertinimu;užtikrintų, kad specialistai tobulintų savo profesinę kvalifikaciją pagal jų medicinos normose nustatytas kompetencijas; kad tam būtų sukurtos ir pritaikytos specialistų tobulinimo programos;kad būtų prižiūrima licencijų sąlygų laikymosi priežiūros metu.
Sveikatos apsaugos ministro 2023-09-21 įsakymu Nr. V-1018 reglamentuotos naujos Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo formos ir finansavimo tvarka, kompetencijų grupės bei jų tobulinimas (Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarkos aprašo 22 ir 23 p. ir jų papunkčiuose, taip pat kituose teisės akto punktuose), o finansavimas apibrėžtas VI skyriaus nuostatuose ir Profesinės kvalifikacijos tobulinimo išlaidų kompensavimo tvarkos apraše. Nuo 2025-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų ir vienkartinių profesinės kvalifikacijos tobulinimo renginių derinimo taisyklės ir Profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų derinimo komisijos nuostatai (sveikatos apsaugos ministro 2011-06-28 įsakymas Nr. V-645, nauja redakcija 2024-12-12 įsakymas Nr. V-1325), kurie reglamentuoja profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo kriterijus, specialistų tobulinimo programų ir vienkartinių profesinės kvalifikacijos tobulinimo renginių derinimo su Sveikatos apsaugos ministerija tvarką, tobulinimo programų teikimo įgaliotajai institucijai (Higienos institutui), Profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų sąvado sudarymo tvarką bei tobulinimo programų ir vienkartinių renginių priežiūros tvarką. Tobulinimo ir programų duomenys administruojami Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinėje sistemoje (Kompetencijų platforma). Platformoje sukurtos priemonės administruoti kvalifikacijos tobulinimo procesą, apimant specialisto tobulinimo poreikio nustatymą, planavimą, monitoringą ir susiejimą su licencijų sąlygų laikymosi priežiūra; vykdyti tobulinimo programų derinimą bei viešinti išsamią informaciją apie visas Lietuvos rinkoje esančias profesinės kvalifikacijos tobulinimo programas.
(V) EX.3 Projektui įgyvendinti skirtos DU lėšos naudojamos nesiva-dovaujant patikimo finansų valdymo principu.Rekomenduojame CPVA:1) pervertinti visų projekto vykdytojo darbuotojų priedų, kurie 100 proc. finansuojami iš ES techninės paramos lėšų, būtinumą ir tinkamumą;2) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0012 (projektui įgyvendinti skirtos DU lėšos naudojamos nesivadovaujant patikimo finansų valdymo principu, preliminari klaida projekte 4 565,66 Eur);3) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;4) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(V) EX.57 INVEGA nevertina ar projekto vykdytojas vykdo tinkamą projekto buhalterinės apskaitos atskyrimą bendroje projekto vykdytojo buhalterinėje apskaitoje
UŽDAROJI AKCINĖ BENDROVĖ "INVESTICIJŲ IR VERSLO GARANTIJOS"
2019-07-02 INVEGA atsiuntė raštą Nr. (5.1)-363, kuriame nurodyta, kad inicijuotas ir atliktas FMĮ Nr. 1K-316 216 p. pakeitimas. Kuriame nurodyta, kad šiame punkte nurodyti reikalavimai netaikomi išlaidoms, kurios apmokamos supaprastintai arba kaip palūkanų subsidijos <...>.Atsižvelgiant į atliktus veiksmus aprašytus aukščiau vertinama, kad rekomendacija įgyvendinta.
(V) EX.9 CPVA nepagrįstai padarė išvadą, kad projekto finansavimu nebus teikiama valstybės pagalbaRekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 02.1.1-CPVA-V-521-01-0001 (klaida projekte yra 246 453,72 Eur);2) priimti sprendimą dėl pažeidimo nustatymo ir atlikti kitus atitinka-mus korekcinius veiksmus.
(V) EX.5 PD nustatyti neaiškūs ir neproporcingi kvalifikacijos reikalavimai bei nepagrįstai atmestas dalyvio pasiūlymas.Rekomenduojame CPVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 07.1.1-CPVA-R-905-01-0005 (PD nustatyti neaiškūs ir nepropor-cingi kvalifikacijos reikalavimai bei nepagrįstai atmestas dalyvio pasiū-lymas, klaida projekte yra 12 263,61 Eur);2) priimti sprendimą (-us) susigrą-žinti su pažeidimu susijusių išmokė-tų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskai-tas: sumažinti EK deklaruotas išlai-das netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais projekto vykdytojo įgyvendi-namais projektais, kuriuose yra finansuojamų išlaidų, susijusių su pastebėjime nurodytais neatitiki-mais.
2019-12-02 CPVA pateikė duomenis apie 2017-2018 pastebėjimų įgyvendinimo statusą, apimantį deklaravimo aspektą. Patikrinus informaciją, ar EK deklaruotos išlaidos sumažintos netinkamomis finansuoti išlaidų sumomis, nustatyta, kad EK deklaruotos visų, su EX.5 susijusių 8 projektų, kuriuose buvo nustatyti pažeidimai, grąžintinos lėšos (įskaitant NI - 42713,70 Eur). Vertinama, kad rekomendacija visiškai įgyvendinta (2019-12-19). išsiųstas patvirtinamasis laiškas CPVA.
Priimti sprendimus dėl teisingo pajamų ir sąnaudų registravimo, gautinų sumų nuvertėjimo, ištaisyti apskaitos klaidas.
Ištaisytos apskaitos klaidos (2018-06-25 buhalterinė pažyma).
Peržiūrėti ir patikslinti VSDF pasirinktus nuvertėjimo apskaitos metodus, kad būtų taikomos tinkamos ir pagrįstos prielaidos, vertinant gautinų sumų nuvertėjimą.
Buvo peržiūrėtos ir patikslintos prielaidos gautinų sumų nuvertėjimo apskaičiavimui Įmokų taikomojoje sistemoje.
(V) EX.47 Išlaidos deklaruotos neįvertinus rangos darbų keitimų.Rekomenduojame CPVA:1) papildyti CPVA PV numatytas kontrolės priemones: užtikrinti, kad vertinant MP, būtų gauta ir įvertinta informacija apie visus darbų, kurių išlaidos įtrauktos į vertinamą MP, pakeitimus;2) įvertinti visus projekto Nr. 01.1.1-CPVA-V-701-02-0001 įgyvendinimo metu atliktus rangos darbų pakeiti-mus ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
CPVA pasipildė PV dėl kontrolės priemonių skirtų užtikrinti atliktų darbų pakeitimų įvertinimą bei įvertino visus atliktus rangos darbų pakeitimus, todėl rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Siekiant tobulinti valstybės piniginių išteklių valdymą, lanksčiau taikyti įvairias investavimo strategijas užtikrinant visų valstybės piniginių išteklių valdymo principų taikymą ir jų suderinimą tarpusavyje.
Finansų ministerija 2019-09-26 pakeitė Valstybės piniginių išteklių valdymo taisykles, kuriose nustatė, kad investavimo pelningumas į konkrečias investavimo priemones gali būti mažesnis už 0 procentų, tačiau ne mažesnis nei palūkanų norma, taikoma už Lietuvos banke laikomus valstybės piniginius išteklius.
(V) EX.10 PFSA nuostatos nesuderintos su konkurencijos politikos nuostatomis.Rekomenduojame:1) peržiūrėti PFSA nuostatų atitiktį ES konkurencijos politikos nuosta-toms;2) suderinti PFSA nuostatas su Konkurencijos taryba;3) imtis atitinkamų korekcinių veiksmų dėl finansavimo skyrimo projektui Nr. 02.1.1-CPVA-V-521-01-0001.
(V) EX.6 Projekto vykdytojas projekto įgyvendinimo metu nebeatitiko PFSA numatyto reikalavimo pareiškėjui.Rekomenduojame ESFA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 09.4.3-ESFA-K-805-01-0055 (projekto vykdytojas projekto įgyvendinimo metu nebeatitiko PFSA numatyto reikalavimo pareiškėjui, preliminari klaida projekte yra 278 632,35 Eur);2) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokė-tų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Atsižvelgiant į tai, kad 2019-08-29 išlaidų deklaracijoje buvo deklaruotas grąžinimas 208 189,03 Eur sumai, kuri nustatyta ESFA atlikus pažeidimo tyrimą bei gavus AI pritarimą, informuojame, kad rekomendacija EX.6 laikoma įgyvendinta.
Keisti / tobulinti ydingas sporto projektų finansavimo reglamentavimo nuostatas ir ištirti aplinkybes dėl lėšų skyrimo pareiškėjams, neatitikusiems jiems keliamų reikalavimų.
Nuo 2019 m. galiojantys teisės aktai (Kūno kultūros ir sporto įstatymo Nr. I-1151 pakeitimo 2018-10-18 įstatymas Nr. XIII-1540, Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 (2019-11-13 nutarimo Nr. 1148 redakcija) patvirtintas Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašas ir švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 patvirtintos aprašo nuostatas detalizuojančios taisyklės) panaikino skirtingai interpretuojamas sporto projektų finansavimo reglamentavimo nuostatas. Šiuose teisės aktuose nustatyti sporto projektų paraiškų vertinimo etapai, vertinimą atliekantys asmenys bei galutinį sprendimą dėl lėšų skyrimo projektams priimantys asmenys, nustatyti bendrieji projektų vertinimo kriterijai ir projektų atrankos kriterijų vertinimo aspektai. Kūno kultūros ir sporto departamento sudaryta komisija ištyrė aplinkybes dėl lėšų skyrimo pareiškėjams 2017 metais, neatitikusiems jiems keliamų reikalavimų. 2018 m. valstybinio audito metu (2019-10-01 ataskaita Nr. FA-8) sistemiškai vertinome projektinio / atrankos finansavimo būdo taikymą, vienas atvejų – projektinis finansavimas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Sporto rėmimo fondo lėšomis. Nustatėme, kad naujasis teisinis reglamentavimas (šio fondo lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarkos) turi projektų atrankos ir jų rezultatų viešinimo trūkumų, todėl ministerijai rekomendavome patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus. Ministerija įsipareigojo iki 2020-12-31 detalizuoti balų skyrimo tvarką, nenaudoti nedetalizuotų vertinimo sąlygų projektų atrankoje; vertinimui naudoti kelis vertinimo objektus apimančius kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį; numatyti privalomai pateikti pamatuojamus planuojamus projekto rezultatus, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams; numatyti privalomą projektų rezultatų viešinimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.Vertindami ministerijai 2019-10-01 valstybinio audito ataskaitoje Nr. FA-8 teiktos rekomendacijos „Patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus“ įgyvendinimo eigą kompleksiškai įvertinsime poveikį, t. y. ar pasiektas finansuojamų projektų atrankos ir jos rezultatų viešinimo laukiamas pokytis.
Peržiūrėti Banko pasirinkimo konkursų būdu sąlygų aprašą ir imtis priemonių, mažinančių Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervo lėšų laikymo banke riziką, didinančių potencialių paslaugų teikėjų konkurenciją ir suinteresuotumą dalyvauti viešuosiuose konkursuose dėl banko paslaugų teikimo, atkreipiant dėmesį ir į nurodyto paslaugų teikėjo ilgalaikio mokumo kredito reitingo dydžio reikalavimą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, įvertinant turto nuvertėjimo požymius ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Krašto apsaugos ministras įsakymu papildė inventorizacijos atlikimo taisykles ir įpareigojo krašto apsaugos sistemos institucijas ir padalinį, tvarkantį buhalterinę apskaitą, pateikti inventorizacijos komisijai buhalterinėje apskaitoje užregistruoto finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų likučių duomenis pagal buhalterines sąskaitas.
Sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos pavaldžių įstaigų teisingos informacijos atskleidimą finansinių ataskaitų rinkiniuose.
Kalėjimų departamento direktorius 2017-03-09 įsakymu Nr. V-99 patvirtino departamento ir jam pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo tvarkos aprašą.
Užsienio reikalų ministerija, atsižvelgusi į audito metu teiktas pastabas, neapibrėžtuosius įsipareigojimus užregistravo apskaitoje: 402,8 tūkst. Eur nebalansinėje sąskaitoje pagal 2015-12-31 būklę ir informaciją pateikė aiškinamajame rašte, o 27,3 tūkst. Eur užregistravo pagal 2016-04-30 būklę.
Atsižvelgiant į Biudžeto sandaros įstatymo reikalavimą atlikti pavaldžių biudžetinių įstaigų pagal Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymą teikiamų ataskaitų rinkinių analizę ir užtikrinti šių rinkinių teisingumą, rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias ministerijai pavaldžių įstaigų teisingos informacijos pateikimą finansinių ataskaitų rinkiniuose.
Siekiant užtikrinti ministerijai pavaldžių įstaigų finansinių rinkinių duomenų teisingumą Ekonomikos departamento pavaduotojui Finansų valdymo ir apskaitos pavaldžių įstaigų informacinėje sistemoje (FVAIS), išskyrus Muitinės departamentą ir Valstybinę mokesčių inspekciją, suteikta galimybė peržiūrėti duomenis.
Siekiant, kad suplanuotas valstybės rezervas atitiktų didžiausią riziką keliančių pavojų poreikius, patvirtinti atnaujintą valstybinį ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, nustatant atsakingąsias institucijas bei remiančiuosius subjektus, kurie suplanuotų pavojų scenarijus ir jiems reikalingus išteklius, įskaitant valstybės rezervą.
Kybartų pataisos namų ūkio skyriaus darbuotojai išanalizavo vidaus kontrolės trūkumus vykdant viešuosius pirkimus, sutarčių, prievolių užtikrinimo kontrolę bei priėmė sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą. Patvirtino Viešųjų pirkimų organizavimo tvarką, kurioje yra nustatyta, kad pirkimo pardavimo sutarčių projektuose paskiriami asmenys, koordinuosiantys pirkimo-pardavimo sutarčių vykdymą ir kontrolę.
Šiaulių tardymo izoliatorius direktorius 2017-10-17 įsakymu Nr. 1/01-301 patvirtino mažos vertės viešųjų pirkimų vykdymo ir kontrolės taisykles. Atliekant remonto darbus ūkio būdu izoliatoriaus Ūkio skyriaus specialistas įpareigotas įvertinti darbų apimtis ir būtiną medžiagų poreikį ir sudaryti sąmatą įdiegtame informaciniame programiniame komplekse „Sąmata“.
Vidaus reikalų ministerijos 2017-08-08 raštu Nr. 1D-4258 Priešgaisrinės apsaugos ir gebėjimo departamentui nurodyta sustiprinti pavaldžių įstaigų vidaus kontrolę atliekant teikiamų finansinių ataskaitų rinkinių analizę bei užtikrinant jų teisingumą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, atliekant turto inventorizaciją, taip pat užtikrinant pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų duomenų teisingumą, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Kultūros ministerija 2017-07-25 raštu Nr.S2-1969 pavaldžias įstaigas įpareigojo atlikti 2017 m. įsipareigojimų metinę inventorizaciją pagal buhalterines sąskaitas, inventorizuoti visą turtą, laiku ir tinkamai nustatyti gautinų sumų bei išankstinių mokėjimų nuvertėjimą. Įstaigos informavo ministeriją apie inventorizacijos rezultatus.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų teisingumo ir priimti sprendimus užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2017-12-06 įsakymu Nr. A1-605 papildė Finansų kontrolės taisykles dėl ministerijai pavaldžių įstaigų pateikiamų ataskaitų rinkinių teisingumo kontrolės procedūrų.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą inventorizuojant įsipareigojimus.
Trūkumai išanalizuoti. Atnaujinti vyresniojo buhalterio pareiginiai nuostatai, kur numatyta rengti gautinų ir mokėtinų sumų ataskaitą bei tikrinti inventorizacijos aprašus.
2018-01-19 įsakymu Nr.V-8 patvirtintas naujas pirkimų komisijos reglamentas. Išankstiniai mokėjimai atliekami, jeigu numatyta pirkimo- pardavimo sutartyse.
Projektų "Neįgaliųjų socialinė integracija per kūno kultūrą ir sportą" ir "Socialinės reabilitacijos paslaugos neįgaliesiems bendruomenėje" administravimo išlaidas planuoti ir parodyti 2.8.1.1.1.2 straipsnyje "Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams".
Neįgaliųjų reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Neįgaliųjų reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2020 m. valstybės biudžeto lėšas programos „Socialinių paslaugų ir integracijos plėtra“, administravimo išlaidas (įskaitant ir projektų „Neįgaliųjų socialinė integracija per kultūrą ir sportą“ ir „Socialinės reabilitacijos paslaugos neįgaliesiems bendruomenėje“) suplanavo ir parodė 2.8.1.1.1. straipsnyje „Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams“.
Bendradarbiaujant su Finansų ministerija rekomenduojame įvertinti ir priimti sprendimą dėl iš fondo perimtų ir nepanaudotų lėšų (2019-07-31 466972,65 Eur ir 684,22 USD) kilmės nustatymo. Priskyrus lėšas atitinkamai kategorijai (pagal valstybės biudžeto lėšų vykdymą ir naudojimą reglamentuojančias teisės normas), atlikti veiksmus, kurie užtikrintų šių lėšų naudojimą teisės aktų nustatyta tvarka.
Aplinkos ministro 2020-07-29 įsakymu Nr. D1-467 „Dėl iš Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo perimtų ir nepanaudotų lėšų kilmės nustatymo ir naudojimo“ nustatyta, kad lėšos, gautos pagal finansavimo sutartis iš PHARE programų, vadovaujantis Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklių 55.8 papunkčiu, pripažįstamos kitomis biudžetinių įstaigų lėšomis ir Aplinkos projektų valdymo agentūrai pavedama šias lėšas naudoti pagal tikslinę paskirtį Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programoje numatytiems aplinkos apsaugos investiciniams projektams finansuoti. Aplinkos projektų valdymo agentūra 2020 m. patvirtino lėšų panaudojimo sąmatą.
Rengiant ateinančių metų FAR aiškinamąjį raštą pagal 4-ojo VSAFAS "Grynojo turto pokyčių ataskaita", paaiškinti straipsnio "Kiti rezervai" reikšmingus pasikeitimus, įvykusius per ataskaitinį ir praėjusį ataskaitinį laikotarpius.
Pagal 4-ojo VSAFAS „Grynojo turto pokyčių ataskaita“ nuostatas Lietuvos geologijos tarnyba 2019 m. finansinių ataskaitų rinkinio 2020-03-16 Aiškinamojo rašto 58 pastraipoje atskleidė straipsnio „Kiti rezervai“ reikšmingus pokyčius, įvykusius per ataskaitinį ir praėjusį laikotarpį. Grynojo turto pokyčių lentelės 13 eilutėje „Kitos rezervų padidėjimo (sumažėjimo) sumos“ apskaitytas 2019 m. naujai išžvalgytų mineralinių išteklių vertės padidėjimas bei kasmet tikslinamų mineralinių išteklių vertės suma ir atitinkamai 15 eilutėje „Kiti panaudoti rezervai“ apskaityta išgautų mineralinių išteklių vertė, kuria mažinami kiti rezervai.
Generalinio komisaro 2017-09-28 įsakymu Nr.5-V-819 patvirtintas Policijos įstaigų, kurių buhalterinė apskaita tvarkoma centralizuotai, inventorizacijos tvarkos aprašas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl pavaldžių įstaigų finansinių ataskaitų rinkinio duomenų teisingumo ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Ministerija išanalizavo vidaus kontrolės trūkumus pavaldžiose įstaigose. Nacionalinė visuomenės sveikatos priežiūros laboratorija 2017-06-30 patikslino buhalterinėje apskaitoje Nekilnojamųjų kultūros vertybių vidutinės rinkos vertę.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Vadovaujantis inventorizacijos taisyklėmis (patvirtintomis Vyriausybės 1999-09-03 nutarimu Nr. 719) atlikta viso muziejaus turto inventorizacija. Inventorizacijos duomenys įvertinti ir palyginti su apskaitos duomenimis.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus dėl turto ir įsipareigojimų inventorizacijos atlikimo, pavaldžių ir konsoliduojamų įstaigų finansinių ataskaitų duomenų teisingumo ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Ministerija, išanalizavusi audito metu nustatytus trūkumus pavaldžiose įstaigose, įpareigojo Valstybinę saugomų teritorijų tarnybą teikiant konsoliduotųjų ataskaitų rinkinį už 2017 ir vėlesnius metus aiškinamajame rašte pateikti detalią informaciją apie turto balansinės vertės pasikeitimą. Kitas įstaigas – užtikrinti, kad viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo informacinėje sistemoje būtų užpildyti visi duomenys, o aiškinamajame rašte pateikta detali informacija apie turto balansinės vertės pasikeitimą.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus, atliekant turto ir įsipareigojimų inventorizaciją, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės veikimą.
Viešoji įstaiga Nacionalinis kraujo centras
Nacionalinis kraujo centras 2017 m. atliko sukauptų mokėtinų sumų, ateinančių laikotarpių sąnaudų (2017-12-31), išsinuomoto turto (2017-12-01) metinę inventorizaciją.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus turto, atostogų rezervo ir išeitinių išmokų registravimo apskaitos srityse ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Susisiekimo ministerija patikslino Finansų kontrolės taisykles (2017-12-08 ministro įsakymas Nr. 3-606), Nematerialiojo, ilgalaikio materialiojo turto įsigijimo, pajamavimo, naudojimo ir nurašymo taisykles (2017-12-08 ministro įsakymas Nr. 3-610), Atsargų įsigijimo, pajamavimo, išdavimo ir nurašymo taisykles (2017-11-29 įsakymas Nr. 3-573), Atostogų suteikimo Susisiekimo ministerijoje tvarkos aprašą (2017-09-29 įsakymas Nr. 3-444), Buhalterinės apskaitos tvarkos aprašus (ministerijos kanclerio 2017-11-28 potvarkis Nr. 4-67).
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus atliekant turto ir įsipareigojimų inventorizaciją ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
2017 m. turto ir įsipareigojimų inventorizacija atlikta atsižvelgiant į audito metu pateiktus pastebėjimus.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant įsipareigojimus, gautinas sumas bei pinigines lėšas ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Vykdant Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro generalinio direktoriaus 2017-10-09 įsakymą Nr. S1-170 atlikta piniginių lėšų, gautinų sumų ir įsipareigojimų metinė inventorizacija.
Dėl delspinigių skaičiavimo pagal gydymo prieinamumo gerinimo ir rizikos pasidalijimo sutartis.
Tokias sutartis reglamentuojančioje tvarkoje (2014-06-23 sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-726) numatytas ilgesnis terminas, per kurį vaistinio preparato gamintojai turi pervesti grąžintinų lėšų sumą (buvo - per 45 k.d. / iki kovo 1 d., tapo - per 60 k.d. / iki gegužės 1 d.).
Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnyba
Siekiant užtikrinti, kad fondo biudžeto lėšos, skirtos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidoms apmokėti, būtų planuojamos pagal vienodus principus ir skaidriai paskirstomos gydymo įstaigoms, tobulinti teisinį reglamentavimą (neskirstomų lėšų dydžio, lovos funkcionalumo rodiklio taikymo, lėšų nurodymo sutartyse ir pan., įskaitant lėšų skyrimą vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms išrašyti bei derybų procesą).
Siekiant užtikrinti, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšos, skirtos asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugų išlaidoms apmokėti, būtų planuojamos pagal vienodus principus ir skaidriai paskirstomos gydymo įstaigoms, atlikti teisinio reglamentavimo pakeitimai. Nuo 2020-09-01 įsigaliojo naujos Teritorinių ligonių kasų (TLK) ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) sutarčių sudarymo tvarkos aprašo nuostatos. Jų pagrindu 2021 m. ASPĮ (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės ASP paslaugas) sudarė vieną sutartį su TLK, kurios veiklos zonoje yra ASPĮ buveinė. Teisės aktais reglamentuota lovos funkcionavimo rodiklio reikšmė, sutartinės sumos brangiųjų tyrimų ir procedūrų išlaidoms apmokėti planuojamos centralizuotai VLK, nustatytas PSDF biudžeto lėšų paskirstymas ASPĮ potencialiems donorams paruošti. 2022 m. visose TLK sprendimai dėl lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms paskirstymo ASPĮ priimami remiantis vienoda tvarka – Lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms apimčių nustatymo metodika.Nuo 2023-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 11, 21, 25 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-11-22 Nr. XIV-1554), kuriuo atsisakyta perteklinių PSDF biudžeto lėšų paskirstymo derinimo etapų (vertės nesukuriančių PSD tarybos funkcijų), optimizuoti sutarčių sudarymo procesai (sutartys bus pasirašytos ne vėliau kaip iki einamųjų metų kovo 1 d.), ASPĮ greičiau galės disponuoti atitinkamų metų sutartinėmis sumomis.Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2789), kuriuo sudarytos teisinės prielaidos PSDF veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, patikslintos Valstybinės ligonių kasos funkcijos ir teisės, sutarčių sudarymo nuostatos, nustatytas aiškus ir į reikiamų paslaugų poreikį bei sveikatos priežiūros mastą orientuotas sutarčių dėl paslaugų kompensavimo PSD fondo biudžeto lėšomis sudarymo mechanizmas.
Teisingumo ministerijos kanclerio 2017-12-20 potvarkiu Nr. 2R- 17 pakeistas ministerijos ir jos kontroliuojamų viešojo sektoriaus subjektų atskaitomybės pateikimo, kontrolės ir vertinimo tvarkos aprašas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir registruojant finansavimo sumas bei priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Tarnyba įsipareigojo 2017 m. ir vėlesnių laikotarpių turto ir įsipareigojimų inventorizaciją atlikti pagal Vyriausybės 1999-06-03 nutarimu patvirtintas inventorizavimo taisykles. Europos Sąjungos, užsienio valstybių ir kitų tarptautinių organizacijų finansavimo sumos apskaitoje bus registruojamos vadovaujantis 20-ojo viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standarto nuostatomis.
Išanalizuoti vidaus kontrolės dėl nuomos sutarčių priskyrimo veiklos nuomai ar finansinei nuomai trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Finansų skyriaus viršininkui pavesta užtikrinti, kad skyriaus pareigūnai, atsakingi už vidaus kontrolės procedūrą dėl nuomos priskyrimo veiklos ar finansinei nuomai atlikimą, jas laiku ir tinkamai atliktų.
Priimti sprendimus dėl jaunųjų ugniagesių sąjungos naudojimosi administracinėmis patalpomis ir garažu.
Jaunųjų ugniagesių sąjunga administracinėmis patalpomis ir garažu nesinaudoja. Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas nurodė Lietuvos jaunųjų ugniagesių sąjungai buveinę išregistruoti iš departamento valdomo administracinio pastato.
Teisės aktų nustatyta tvarka perduoti savivaldybių nuosavybėn 2015-2017 m. įrengtas universalias dirbtinės dangos sporto aikšteles ir užtikrinti, kad turtas būtų perduotas aktualia (esančia perdavimo metu) likutine verte.
Departamentas, vadovaudamasis Vyriausybės 2019-08-28 nutarimu Nr. 877, 2019 m. rugsėjo mėn. 23-25 d. pagal valstybės turto perdavimo-priėmimo aktus savivaldybių nuosavybėn perdavė 14 vnt. 2015-2017 m. įrengtų universalių dirbtinės dangos sporto aikštelių aktualia (2019-09-01) likutine verte.
Atlikti tyrimą dėl projektuose dalyvavusiems darbuotojams išmokėto darbo užmokesčio pagrįstumo ir teisės aktų nustatyta tvarka susigrąžinti ar išieškoti nepagrįstai išmokėtas sumas.
Į valstybės biudžetą sugrąžinta nepagrįstai išmokėta suma (924,80 Eur).
Įvertinti nuomos sutartis pagal 19-ąjį VSAFAS "Nuoma, finansinė nuoma (lizingas) ir kitos turto perdavimo sutartys" Ištaisyti neteisingai apskaitoje užregistruotas finansinės nuomos, išduotų naudotis ir nenurašytų atsargų, gautinų sumų nuvertėjimo ūkines operacijas.
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba 2018-12-20 užregistravo gautinų sumų (rinkliavų) nuvertėjimą (78.077,79 Eur suma), nuo 2018-12-01 nutraukė kompiuterinės įrangos nuomos sutartį, iki 2018-12-31 užregistravo išduotų naudotis atsargų ūkines operacijas, iki 2019-01-23 įvertino turto nuomos sutartis pagal 19-ojo VSAFAS "Nuoma, finansinė nuoma (lizingas) ir kitos turto perdavimo sutartys" nuostatas.
Atlikti kompleksinę Valstybinės ligonių kasos direktoriaus įsakymais priimtų norminių teisės aktų peržiūrą ir užtikrinti jų oficialų skelbimą Teisės aktų registre.
Valstybinei ligonių kasai atlikus peržiūrą nustatyti nepaskelbti norminiai aktai yra paskelbti Teisės aktų registre.
Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidų apmokėjimo tvarkos pasikeitus šių išlaidų apmokėjimo straipsniui.
VLK direktoriaus 2018 m. spalio 18 d. įsakymu PSDF biudžeto lėšų planavimo ir paskirstymo tvarkos aprašas išdėstytas nauja redakcija. Jame reglamentuota taisyklė, kaip turi būti apmokamos išlaidos, kai keičiamas išlaidų straipsnis.
Rekomenduojame sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias pavaldžios įstaigos teisingos informacijos pateikimą finansinių ataskaitų rinkiniuose.
2016-12-19 Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. B1-935 patvirtintas Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo tvarkos aprašas.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumai ir priimti sprendimai užtikrinantys vidaus kontrolės sistemos veikimą dėl sutarčių vykdymo kontrolės.
Išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus inventorizuojant turtą ir įsipareigojimus, apskaitant ir nurašant atsargas, ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą.
Atliekant 2017 m. inventorizaciją paskirtos komisijos įpareigotos inventorizuoti visą turtą ir įsipareigojimus ir inventorizuojant atsargas ir trumpalaikį turtą įvertinti nuvertėjimo požymius.
2017-09-29 direktoriaus įsakymu Nr. 1/10-285 patvirtintos viešųjų pirkimų organizavimo taisyklės, 2018-03-30 įsakymu Nr. 1/10-101 - viešųjų pirkimų planavimo, organizavimo ir vidaus kontrolės taisyklės. Papildytas pirkimo- pardavimo sutarčių apskaitos žurnalas.
Patikslinti UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondui suplanuotų išlaidų paskirtį pagal Valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacijos nuostatas.
Atmesta subjekto argumentuojant, kad ministerija lėšų atidėjiniams pagal garantijas UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondui iš valstybės biudžeto lėšų neskiria, kad ūkio subjektai paskolas ima tiek gamybos technikai įsigyti ar atnaujinti, tiek ir apyvartinėms lėšoms (pvz.: trąšoms, sėkloms įsigyti), siekdami paveikti gamybos lygį, todėl palūkanų ir garantinio užmokesčio išlaidų kompensavimas priskirtinas subsidijoms gamybai. Pažymėtina, kad reikalavimas dėl Žemės ūkio paskolų garantijų fondo teikiamų garantijų priskyrimo išlaidų straipsniui 2.8. „Kitos išlaidos“ įrašytas į finansų ministro įsakymu patvirtintos Valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų ir išlaidų klasifikacijos nuostatas.
Siekiant, kad visi nesaugaus maisto produktų kiekiai nedelsiant būtų išimti iš rinkos ir nesuvartoti žmonių, imtis konkrečių priemonių, kad visi nesaugaus produkto gavėjai, nepriklausomai nuo jų gauto nesaugaus produkto kiekio, būtų laiku informuojami apie nesaugų maisto produktą.
Tarnybos direktoriaus 2015 m. balandžio 1 d. įsakymu Nr. B1-308 „Dėl informacijos apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ir medžiagas ar pašarus teikimo“ buvo patvirtinta informacijos apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ir medžiagas ar pašarus teikimo tvarka, pagal kurią Tarnybos teritorinėms tarnyboms ir Pasienio maisto ir veterinarinės kontrolės skyriaus Pagėgių pasienio veterinarijos postui (poskyriui) nustatyta pareiga kontroliuoti maisto tvarkymo subjektų, su maistu besiliečiančių gaminių ir medžiagų gamintojų ir (ar) tiekėjų ir pašarų ūkio subjektų vykdomas nesaugaus ar galimai nesaugaus maisto, su maistu besiliečiančių gaminių ir medžiagų ar pašarų pašalinimo iš rinkos, susigrąžinimo iš vartotojų ar pašarų naudotojų, sunaikinimo ir kitas teisės aktų nustatytas pareigas.
Siekiant užtikrinti pakankamą ir tinkamą valstybės rezervą ir efektyvų finansavimo panaudojimą, patvirtinti valstybės rezervo atsargų nomenklatūrą, kiekius ir lėšų dydį, atitinkančius valstybiniame ekstremaliųjų situacijų valdymo plane ar kituose pavojų valdymo planuose nustatytus valstybės rezervo išteklius arba jų formavimo prielaidas.
Tam, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai paskirstyti atsakomybes ir stebėti pasiektus bendrus krašto apsaugos sistemos rezultatus, pakeisti krašto apsaugos sistemos programų struktūrą: optimizuoti programų skaičių, jas formuojant pagal funkcinį modelį (veikla, išlaikymas, modernizacija)
Siekiant efektyviai valdyti teismo ekspertizių sritį, tikslinga valstybės mastu planuoti šios srities plėtrą, nustatant strategines kryptis ir prioritetus.
Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R–90 pakeitė Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (toliau–TEVKT) nuostatus ir reglamentavo, kad TEVKT nustato teismo ekspertizės srities strategines kryptis ir prioritetus. TEVKT 2017-09-29 patvirtino Strateginių teismo ekspertizės srities krypčių ir prioritetų 2017–2019 metais įgyvendinimo vertinimo kriterijų ir siekiamų jų reikšmių sąrašą (nuoroda į dokumentą: http://www.ltec.lt/get.php?f.411). Dokumente numatytos teismo ekspertizės įstaigoms strateginės kryptis ir prioritetai ir jų vertinimo kriterijai. 2017-11-24 raštu Nr. S-(40-4345)-1455 atkreipėme Teisingumo ministerijos dėmesį, kad nevisos teismo ekspertizės įstaigos Strateginių teismo ekspertizės srities krypčių ir prioritetų 2017–2019 metais įgyvendinimo vertinimo kriterijų ir siekiamų jų reikšmių sąraše numatė siektinus vertinimo kriterijus. Dėl to gali būti nepasiekti teismo ekspertizių srities plėtros tikslai.
Neringos savivaldybės tarybos 2020-06-25 sprendimu Nr. T1-98 pakeistas Neringos savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta vertinti projektus pagal patvirtintus vertinimo kriterijus ir nustatyta, kokiems požymiams esant, koks balas turėtų būti skiriamas.
Siekiant užtikrinti subjektų ir valstybės finansinių ataskaitų duomenų teisingumą, atsižvelgiant į skirtingą subjektų taikomą praktiką įgyvendinant Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo reikalavimą apskaitos duomenis pagrįsti turto ir įsipareigojimų inventorizavimo duomenimis, rekomenduojame parengti metodines rekomendacijas, kaip atlikti konkrečių apskaitos straipsnių inventorizacijos procedūras ar sukurti priemones joms atlikti.
Finansų ministerija 2019 metais parengė rekomendacijas Nr. TR-10/2019-03 „Dėl viešojo sektoriaus subjektų gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos“ ir jas paskelbė ministerijos interneto svetainėje. Jose pateikti gautinų ir mokėtinų sumų inventorizavimo procedūros ir reikalavimai, būdai ir derinimo tarp viešojo sektoriaus subjektų formos bei galimybė jas derinti viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo informacinėje sistemoje (VSAKIS).
Siekiant turėti teisingus savivaldybės finansinių ataskaitų rinkinius, atlikti turto ir finansavimo iš kitų šaltinių sąskaitų likučių inventorizaciją ir pagal jos rezultatus padaryti koreguojamuosius įrašus buhalterinėje apskaitoje (ištaisyti apskaitos klaidas), kad būtų teisingai užregistruotas turto finansavimo šaltinis.
Administracijos direktoriaus 2019-06-26 įsakymu Nr. 30-1622/19 patvirtintos priemonės. Atlikta turto ir finansavimo iš kitų šaltinių sąskaitų likučių inventorizacija. Atlikti koreguojamieji įrašai buhalteriniuose apskaitos dokumentuose.
Įvertinti sutarčių, sudarytų veikiant galimam interesų konfliktui, mastą Lietuvos geologijos tarnyboje.
Aplinkos ministerijoje atliktas pavaldžių įstaigų 2015-2019 metais sudarytų sutarčių vertinimas. Nenustatyta sutarčių, sudarytų veikiant galimam interesų konfliktui.
Įvertinti lėšų skyrimo Valstybinei maisto ir veterinarijos tarnybai tikslingumą ir poreikį priemonei „Superkamo pieno ir šio pieno mėginių tapatumo kontrolė“ įgyvendinti.
Ministerija, įvertinusi priemonės „Superkamo pieno ir šio pieno mėginių tapatumo kontrolė“ įgyvendinimą per 2019 metus, nusprendė, kad ją tikslinga tęsti 2020 metais, nes atliekami pieno kokybės tyrimai prisideda prie pieno supirkimo sistemos tobulinimo.
Kelmės rajono savivaldybės administracija
Kelmės r. savivaldybė nusprendė nebevykdyti aplinkosauginio švietimo projektų. Kelmės r. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-58 pakeistas Kelmės r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos pajamų ir išlaidų planavimo bei lėšų skyrimo tvarkos aprašas, kuriame nebenumatoma finansuoti aplinkosauginio švietimo projektų.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančiuose dokumentuose detalizuoti balų skyrimo tvarką ir nurodyti, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2020-06-23 sprendimu Nr. 1-187 pakeistos Panevėžio miesto savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės, kuriose detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas turėtų būti skiriamas.
Siekiant projektinio finansavimo skaidrumo, viešinti visą informaciją, susijusią ne tik su lėšų skyrimu projektams finansuoti, bet ir su projektų įgyvendinimu susijusią informaciją (įgyvendinimo rezultatus).
Ministerija savo interneto svetainėje https://lrkm.lrv.lt/ pateikė informaciją apie 2019 m. vykdytų projektų (salių, kuriose profesionaliojo scenos meno įstaigų viešai atliekami profesionaliojo scenos meno kūriniai, nuomos išlaidų kompensavimo; profesionaliojo scenos meno įstaigų, kurios nėra nacionalinis, valstybinis ir savivaldybės teatras ir koncertinė įstaiga, veiklos dalinio finansavimo; istorinės atminties išsaugojimo iniciatyvas įgyvendinančių projektų dalinio finansavimo) dalinį finansavimą, išlaidų kompensavimą. Šioje svetainėje pateikė ir apibendrintą pasiektų rezultatų ataskaitą.
Varėnos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-04 įsakymu Nr. DV-78 pakeisti Aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatai, juose nustatyta balų skyrimo projektams tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks vertinimo balas yra skiriamas.Varėnos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-05 įsakymu Nr. DV-85 pakeisti Medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių diegimo Varėnos rajone projektų finansavimo tvarkos aprašas ir šių projektų vertinimo komisijos nuostatai, detalizuota balų skyrimo projektams tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks vertinimo balas yra skiriamas.
Klaipėdos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-02-20 įsakymu Nr. 2020-02-20 Nr. (5.1.1 E) AV-401 patvirtintas Klaipėdos r. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos finansuojamos veiklos, bendri vertinimo kriterijai, tvarka bei projektų atrankos komisijos darbo organizavimo, gautų projektų (paraiškų) vertinimo procedūros.
Kreiptis į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialusis turtas.
Siekdama, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialusis turtas, agentūra Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui 2019-09-30 pateikė 2019-09-23 buhalterinę pažymą Nr. 83. Centras 2019 m. rugsėjo - spalio mėn. apskaitoje koregavimų neatliko, o 2019 m. lapkričio mėn., pasibaigus programinės įrangos licencijų galiojimo terminui, koregavimai tapo neaktualūs. Agentūros apskaitos politika pakeista centro 2019-08-26 įsakymu Nr. V-359 ir nuo 2019 m. gruodžio mėn. naujos įsigytos licencijos apskaitytos kaip ilgalaikis nematerialusis turtas.
Siekiant užtikrinti VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos lėšomis atrankos būdu įsigyjamų programų objektyvią atranką, detalizuoti balų skyrimo tvarką, nurodant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Viešoji įstaiga "LIETUVOS NACIONALINIS RADIJAS IR TELEVIZIJA"
VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos generalinio direktoriaus 2020-03-20 įsakymu Nr. VĮ-75 patvirtintos Programų pirkimų vertinimo gairės, kuriose nustatyti reikalavimai programų pirkimų vertinimo tvarkai, apibrėžti vertinimai kriterijai ir nustatyta, kokiems požymiams esant, koks konkretus balas turėtų būti skiriamas.
Nustatyti gautinų ir mokėtinų sumų derinimo tvarką.
Agentūra direktoriaus 2019-10-14 įsakymu Nr. T1-147 nustatė Gautinų ir mokėtinų sumų derinimo tvarką, kuri atitinka 2019 m. Finansų ministerijos parengtas rekomendacijas dėl viešojo sektoriaus subjektų gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos.
Nustatyti vidaus kontrolės priemones, kurios užtikrintų, jog inventorizacija būtų atliekama tinkamai (teisės aktuose nustatyta tvarka), o jos rezultatai būtų laiku registruojami buhalterinėje apskaitoje.
Tauragės r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-02 įsakymu Nr. 5-175 patvirtinti ir 2020-03-30 įsakymu Nr. 5-261 pakeisti Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo konkurso nuostatai, kuriuose nustatyti Tauragės r. savivaldybės vykdomo visuomenės aplinkosauginio švietimo tikslai ir uždaviniai, projektai ir jų įgyvendinimo priemonės, veiksmai, finansavimo (rėmimo) būdai, šaltiniai bei visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų konkurso, atrankos ir vertinimo tvarka.
Jaunimo reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos
Siekdamas projektinio finansavimo skaidrumo, Jaunimo reikalų departamentas interneto puslapyje https://jrd.lt/finansavimo-konkursai-organizacijoms viešina informaciją, susijusią su lėšų skyrimu projektams finansuoti ir įgyvendintų projektų rezultatais.
Projektų "Valstybinės moterų ir vyrų lygių galimybių 2015-2021 m. programos įgyvendinimo veiksmų plano priemonėms įgyvendinti " ir "Projektų, skirtų socialinei pagalbai asmenims, nukentėjusiems ir galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis" išlaidas planuoti ir atskleisti kitų išlaidų kitiems einamiesiems tikslams straipsnyje (2.8.1.1.1.2).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija projektų „Valstybinės moterų ir vyrų lygių galimybių 2015–2021 m. programos įgyvendinimo veiksmų plano priemonėms įgyvendinti“ ir „Projektų, skirtų socialinei pagalbai asmenims, nukentėjusiems ir galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis“ išlaidas 2020 m. suplanavo kitiems einamiesiems tikslams straipsnyje (2.8.1.1.1.2).
Mažeikių rajono savivaldybės administracija
Mažeikių r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-04-03 įsakymu Nr. A1-749 patvirtintas Mažeikių r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų aplinkosauginių projektų atrankos tvarkos aprašas, kuriame nustatytos aplinkosaugos švietimo projektų veiklos sritys, paraiškų teikimo tvarka ir jų vertinimas, projektų atranka, finansavimas ir atsiskaitymas už projektų įgyvendinimą ir skirtų lėšų panaudojimą.
Nekilnojamąsias kultūros vertybes apskaityti tikrąja verte.
2019-12-31 dienai visos VSDF Nekilnojamosios kultūros vertybės buvo perduotos VĮ "Turto bankas".
Utenos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-05-07 įsakymu Nr. AĮ-489 pakeistas savivaldybės gamtosauginės veiklos projektų finansavimo tvarkos aprašas – patvirtinta nauja paraiškų vertinimo forma, kurioje nustatytos detalizuotos projektų vertinimo sąlygos.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankoje naudojant kelis vertinimo objektus apimančius vertinimo kriterijus, nustatyti jų lyginamąjį svorį.
Utenos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-05-07 įsakymu Nr. AĮ-489 pakeistas savivaldybės gamtosauginės veiklos projektų finansavimo tvarkos aprašas – patvirtinta nauja paraiškų vertinimo forma, nustatyta nauja balų skyrimo tvarka.
Šiaulių r. savivaldybės tarybos 2020-02-18 sprendimu Nr. T-62 patvirtinta Šiaulių r. švietimo įstaigų aplinkosauginio švietimo ir ugdymo projektų rėmimo tvarkos aprašo nauja redakcija – pakeisti projektų vertinimo kriterijai.
Pakruojo r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-05-12 įsakymu Nr. AV-269 pakeistas Pakruojo r. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų finansavimo tvarkos aprašas – jame nustatyti savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos Visuomenės švietimo ir mokymo aplinkosaugos klausimais priemonės aplinkosauginio švietimo projektų tikslai ir uždaviniai, finansuojamos veiklos sritys, pareiškėjai, paraiškų pateikimo ir vertinimo tvarka, projektų finansavimo ir ataskaitų teikimo tvarka.
Siekiant užtikrinti valstybės rezervo kaupimo tęstinumą, finansavimo poreikio pagrįstumą ir nustatyti rezervo kaupimo prioritetus ilgalaikėje perspektyvoje, patvirtinti viso valstybės rezervo sukaupimo planą, kuriame būtų nustatyti metiniai sukaupimo tikslai ir galutinis rezervo sukaupimo terminas.
Rengiant ateinančių metų FAR aiškinamąjį raštą pagal 16-ojo VSAFAS "Biologinis turtas ir mineraliniai ištekliai" 40,3 p., nurodyti pagrindinius principus ir prielaidas, taikytus mokesčių už gamtos išteklius būsimų pajamų dabartinei vertei nustatyti.
Lietuvos geologijos tarnyba 2019 m. finansinių ataskaitų rinkinio (2020-03-16) Aiškinamojo rašto 57 pastraipoje pagal 16-ojo VSAFAS „Biologinis turtas ir mineraliniai ištekliai“ 40.3 p. nurodė pagrindinius principus ir prielaidas, taikytus mokesčių už gamtos išteklius būsimų pajamų dabartinei vertei nustatyti.
Siekiant užtikrinti Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis finansuojamų projektų objektyvią atranką, lėšų panaudojimo efektyvią kontrolę ir tinkamą pasiektų rezultatų įvertinimą bei jų viešumą: numatyti papildomas priemones, užtikrinančias Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis finansuojamų projektų temų atrankos pagrįstumą; atsisakyti nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankos metu;numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias įrodymais grįstą projekto išlaidų vertinimą projektų atrankos metu, projektų vykdymą laikantis sudarytų sutarčių sąlygų, tinkamą atsiskaitymo už projektų rezultatus kontrolę; numatyti privalomą mokslinių tyrimų ataskaitos teikimą Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo tarybai; numatyti privalomą baigtų projektų rezultatų viešinimą Visuomenės sveikatos stiprinimo fondui skirtoje elektroninėje erdvėje; nustatyti privalomą baigtų projektų rezultatų viešinimo terminus, užtikrinančius aktualios informacijos pateikimą visuomenei.
Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo tarybos sprendimais (2020-01-28 Nr. NP-3 ir 2020-02-17 Nr. NP-4 protokolai) patikslintas Projektų, finansuojamų fondo lėšomis, konkursų organizavimo ir šių projektų finansavimo sutarčių sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašas: •priimtas sprendimas išsamius fondo tarybos motyvus dėl finansuojamų projektų temų fiksuoti posėdžių protokoluose,•patikslintos atrankos sąlygos, atsisakant nedetalizuotų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankos metu,•numatytos papildomos kontrolės priemonės atliekant projekto išlaidų vertinimą projektų atrankos metu, projektų vykdymą laikantis sudarytų sutarčių sąlygų, tinkamą atsiskaitymo už projektų rezultatus kontrolę:atrankos metu privalu vertinti projekto biudžeto adekvatumą laukiamiems rezultatams (ar biudžetas aiškus, detalus, išsamus, suplanuotas realiai, pagal vidutines rinkos kainas, ir aiškiai susietas su planuojamų veiklų įgyvendinimu ir laukiamais rezultatais);kokiais atvejais reikia ministerijos leidimo, nukrypstant nuo sutarties sąlygų;griežtesnė projektų vykdymo išlaidų kontrolė – vykdytojui teikiant tarpinio mokėjimo prašymus reikalaujama pateikti projekto lėšų panaudojimo ataskaitą, kurios suma būtų ne mažesnė nei prašoma tarpinio mokėjimo suma;ministerija projekto vykdymo metu gali atlikti ne tik administracinę-dokumentinę kontrolę, bet esant reikalui vertinti, kaip įgyvendinamas pats projektas, atlikti veiklos (-ų) įgyvendinimo priežiūrą vietoje;patikslintas (papildytas) netinkamų finansuoti išlaidų sąrašas. •projektų vykdytojams nustatyta prievolė įgyvendintų projektų metu surinktus duomenis, gautus rezultatus, išvadas, ataskaitas ir kitus duomenis pateikti fondo tarybai; o fondo tarybai įvertinus rezultatus, ne vėliau kaip per 20 darbo dienų įgyvendintų projektų galutinės ataskaitos ar jų santraukos – šiuos duomenis ar projektų įgyvendinimo rezultatų santraukas skelbti ministerijos ir fondo internetinėse svetainėse.
Peržiūrėti ir patikslinti VSDF apskaitos organizavimo procesą, kad VSDF, PSDF, GF ir IDIF duomenys būtų pateikti finansinėse ataskaitose, laikantis Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme įtvirtinto subjekto principo.
Rekomendacija buvo teikta dėl pastebėjimų, susijusių su VSDF valdybos administruojamų fondų (Valstybinio socialinio draudimo fondas, Privalomojo socialinio draudimo fondas, Garantinis fondas ir Ilgalaikio darbo išmokų fondas) informacijos pateikimu VSDF ataskaitose. Atlikę minėtų fondų 2019 m. auditus nustatėme, kad apskaitos politika dėl susijusios tarp fondų informacijos (nuvertėjimo sąnaudų ir su jomis susijusių gautinų sumų) atkleidimo parinkta teisingai ir informacija finansinių ataskaitų rinkiniuose atkeista teisingai, t.y. laikantis subjekto principo.
Buhalterinėje apskaitoje užregistruoti patikslintą žemės sklypų vertę ir turimą biologinį turtą.
Trakų istorinio nacionalinio parko direkcija
Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijos buhalterinėje apskaitoje pagal 2020-03-13, 2020-05-06, 2020-09-30 buhalterines pažymas buvo patikslinta žemės sklypų tikroji vertė (iš viso 8 046 735,17 Eur verte) ir užregistruoti medynai (151 892,32 Eur verte).
Siekiant, kad gydymo įstaigų teikiami duomenys sveikatos priežiūros paslaugų kainai apskaičiuoti būtų teisingi ir palyginami, sukurti sistemą, užtikrinančią tokių duomenų pateikimą.
Siekiant, kad suplanuotas valstybės rezervas būtų tinkamas kilus pavojui valstybės saugumui ir suderintas su mobilizaciniais bei karinės gynybos poreikiais, į valstybės rezervo formavimo procesą įtraukti Krašto apsaugos ministeriją arba jos įgaliotą instituciją.
Siekiant užtikrinti reikiamos pagalbos suteikimą prekybos žmonėmis aukoms: inicijuoti mokymus savivaldybių administracijų, policijos pareigūnų, sveikatos priežiūros, švietimo ir kitiems specialistams apie kompleksiškai teikiamos pagalbos prekybos žmonėmis aukoms organizavimą ir teikimą savivaldybėse.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija organizavo mokymų viešąjį pirkimą. Pagal ministerijos ir Lietuvos Carito 2015-09-28 sudarytą mokymų organizavimo paslaugų sutartį Nr. D4-188, 2015 m. IV ketvirtį organizuoti mokymai 6 savivaldybių socialinių paslaugų centrų, seniūnijų, vaikų globos namų socialiniams darbuotojams, vaiko teisių apsaugos skyriaus specialistams, policijos atstovams ir kitiems specialistams, atsakingiems už pagalbos nukentėjusiems arba galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis asmenims koordinavimą, organizavimą ir teikimą (mokyta 100 asmenų). Mokymai buvo organizuoti savivaldybėse (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose, Panevėžyje, Marijampolėje), kurios dalyvavo įgyvendinant projektą „Lietuvos visuomenė prieš prekybą žmonėmis: sisteminis pagalbos modelis“, kurio metu buvo kuriamas Pagalbos nukentėjusiems ar galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis asmenims koordinavimo savivaldybėje pavyzdinis modelis.
Nustatyti priežastis, kodėl vidutinis darbo užmokestis, buvo skaičiuojamas neteisingai, įskaitant pinigines sumas, išmokėtas už dienas, kai darbuotojas faktiškai nedirbo įmonėje, ir įstatymų nustatyta tvarka išieškoti ministerijai padarytą žalą iš kaltų asmenų.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, įgyvendindamas teiktą rekomendaciją, išsiaiškino vidutinio darbo užmokesčio skaičiavimo klaidų priežastis ir susidariusį darbo užmokesčio skirtumą išmokėjo (kai ministerijos darbuotojams buvo išmokėta per mažai) arba išieškojo (kai ministerijos darbuotojams buvo išmokėta per daug) ir grąžino į valstybės iždą.
Ištaisyti nustatytas pajamų apskaitos klaidas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras patvirtino Socialinės apsaugos srities investicijų projektų planavimo, atrankos, finansavimo, įgyvendinimo ir kontrolės tvarkos aprašą, kuriame nustatė socialinės apsaugos srities investicijų projektų atrankos kriterijus, investavimo prioritetus, socialinių paslaugų įstaigų kapitalo investicijų strategines kryptis ir kt.
(V) EX.1 Viešasis pirkimas vykdytas nesilaikant PO SVPT nuostatų.Rekomenduojame CPVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0012 (VšP vykdytas nesilaikant PO SVTP nuostatų, klaida projekte yra 1 267,09 Eur);2) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) atlikti pakartotinį su MP deklaruotų VšP vertinimą ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
Siekiant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, atrenkant Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamus projektus, numatyti pamatuojamų siekiamų projekto rezultatų pateikimą projekto finansavimo paraiškoje.
Raseinių rajono savivaldybės administracija
Raseinių r. savivaldybės tarybos 2020-05-21 sprendimu Nr. TS-138 pakeistas aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos pajamų ir išlaidų planavimo, rengimo, vykdymo kontrolės tvarkos aprašas. Raseinių r. savivaldybės administracijos 2020-06-15 įsakymu Nr. A1-594 pakeistos aplinkosaugos priemonių projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisyklės. Šiuose dokumentuose numatyta prievolė paraiškoje nurodyti pamatuojamus siekiamus, o priemonės vykdymo ataskaitoje – pasiektus projekto rezultatus. Be to, patikslinta projektų atrankos tvarka: nustatyti vertinimo kriterijai ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės skiriamas.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Tautinių mažumų departamento, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti VšĮ Tautinių bendrijų namų apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Tautinių mažumų departamentas atliko VŠĮ „Tautinių bendrijų namai“ buhalterinės apskaitos patikrą (peržiūrėjo apskaitos dokumentus, sutartis, įstaigos patvirtintas galiojančias tvarkas, įsakymus, finansines ataskaitas ir kt.) ir, atsižvelgdamas į patikros rezultatus, įstaigai pateikė siūlymus nustatytiems trūkumams pašalinti. VŠĮ „Tautinių bendrijų namai“ atsižvelgė į pateiktus siūlymus ir nustatytus neatitikimus ištaisė.
Siekiant apskaitoje registruoti turtą pagal jį atitinkantį apibrėžimą ir jo pripažinimo kriterijus, rekomenduojame išanalizuoti vidaus kontrolės trūkumus ir priimti sprendimus, užtikrinančius vidaus kontrolės sistemos veikimą ilgalaikio nematerialiojo turto pripažinimo nereikalingu arba netinkamu naudoti srityje.
Valstybinio socialinio draudimo valdyba peržiūrėjo vidaus kontrolės sistemos veikimą nematerialiojo turto pripažinimo nereikalingu arba netinkamu naudoti srityje ir jį užtikrina kiekvienais metais atlikdama šio turto inventorizaciją. Fondo valdybos direktoriaus įsakymais sudarytos inventorizacijos komisijos įpareigojamos nustatyti, ar yra nematerialiojo turto, kuris neatitinka šio turto pripažinimo kriterijų, taip pat nenaudojamo nematerialiojo turto ir tokį turtą įrašyti į atskirus inventorizacijos aprašus-sutikrinimo žiniaraščius. Inventorizacijos komisijų siūlymų pagrindu priimami atitinkami sprendimai. Atlikdami fondo 2019 m. finansinį (teisėtumo) auditą įsitikinome, kad fondo valdybos direktoriaus įsakymais buvo nurašytas nereikalingu arba netinkamu naudoti pripažintas turtas.Fondo valdybos direktorius 2020-10-06 įsakymu Nr. V-508 patvirtino Fondo administravimo įstaigų vidaus kontrolės politiką, kurios 9.3 p. nurodytas vienas iš principų susijęs ir su nematerialiojo turto tinkamu valdymu: veiklos rezultatų peržiūra – reguliarus fondo administravimo įstaigų veiklos atitikties tikslams (rodikliams) nustatymas, veiklos procesų teisėtumo, ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo vertinimas, ataskaitinio laikotarpio veiklos rezultatų palyginimas su planuotais ir (arba) pateiktais praėjusio ataskaitinio laikotarpio ataskaitose, taip pat priemonių, mažinančių galimų klaidų kiekį, neatitikimų, apgaulių ir kitų neteisėtų veikų mastą, įgyvendinimas (kontroliniai sąrašai, viešųjų pirkimų procedūrų, dokumentų, įrašų patikrinimai, turto inventorizacijos).
(V) EX.8 Netinkamos finansuoti neformaliojo vaikų švietimo paslaugų išlaidos, nepakankamos ESFA MP tikrinimo kontrolės priemonės.Rekomenduojame ESFA: 1) numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą neformaliojo vaikų švietimo paslaugų išlaidų pagrįstumo vertinimą;2) iš naujo, pagal numatytas kontrolės priemones, įvertinti projekto vykdytojo pateiktas Neformaliojo vaikų švietimo lėšų išmokėjimo pažymas ir įsitikinti išlaidų tinkamumu;3) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 09.2.2-ESFA-V-729-01-0001 (netinkamos finansuoti neformaliojo vaikų švietimo paslaugų išlaidos, nepakankamos ESFA MP tikrinimo kontrolės priemonės, preliminari klaida projekte yra 601 526,43 Eur);4) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;5) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant sudaryti sąlygas efektyviau vykdyti finansų ir gynybos planavimo procesus, pereiti nuo „Excel“ sprendimų prie vieningo duomenų valdymo sprendimo
(V) EX.34 Laimėtojo pasiūlymas neatitinka PD reikalavimų. Rekomenduojame CPVA :1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 06.2.1-TID-R-511-21-0003 (pasiūlymas neatitinka PD reikalavimų, preliminari klaida projekte 210 191,66 Eur);2) priimti sprendimą numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų dek-laraciją ar metines sąskaitas: sumažin-ti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(V) EX.33 Nepakankamai išsamiai aprašyti ekonominio naudingumo kriterijai ir paslaugų teikėjus diskriminuojanti TS. Rekomenduojame CPVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 11.0.1-CPVA-V-201-01-0021 (nepakanka-mai išsamiai aprašyti ekonominio naudingumo kriterijai ir paslaugų teikėjus diskriminuojanti TS, prelimi-nari klaida projekte yra 63 000 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(V) EX.54 Neteisingai apskaičiuotas ir neužregistruotas suteiktos nereikšmingos (de minimis) valstybės pagalbos dydis.Rekomenduojame VI patikrinti ir, esant poreikiui, patikslinti projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-02-0001 suteiktos nereikšmingos (de minimis) pagalbos duomenis Suteiktos valstybės pagalbos registre ir, nustačius, kad šios pagalbos dydis viršija R. 1407/2013 nustatytus dydžius, susigrąžinti nereikšmingos (de minimis) pagalbos dydį viršijančią suteiktos pagalbos dalį.
(V) EX.55 Įgyvendinamose informavimo apie projektą priemonėse naudojamas netinkamas ES 2014–2020 m. ES fondų investicijų ženklas.Rekomenduojame VI nusimatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad renovacijos (modernizavimo) projektuose būtų naudojamos tinkamos viešinimo priemonės.
(V) EX.58 APVA netinkamai nustatė tinkamų finansuoti išlaidų dydį. Rekomenduojame APVA:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 05.3.2-APVA-V-013-01-0017 (APVA netinkamai nustatė tinkamų finansuoti išlaidų dydį, klaida projekte yra 444,02 Eur);2) priimti sprendimą, numatytą FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 314 p.;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas ar metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(V) EX.10 Dalis APVA PV numatytų pirkimų patikros priemonių neatitinka NTA. Rekomenduojame:1) APVA PV nusimatyti kontrolės priemones, atitinkančias FMĮ 1K-316(1K-447) patvirtintų taisyklių 473 p.;2) iš naujo įvertinti visus pirkimus, kurių APVA netikrino, nes rėmėsi VPT atliktų patikrinimų išvadomis ir, nustačius pažeidimą, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
(V) EX.1 LVPA atliko projekto vykdytojui išmokėtų ir EK deklaruotų lėšų grąžinamą ne teisės aktuose nustatyta tvarka.Rekomenduojame LVPA VTA numatyti kontrolės priemones, už-tikrinančias, kad visos projekto vykdytojui išmokėtų ir EK dekla-ruotų lėšų grąžinamo procedūros būtų atliekamos vadovaujantis FMĮ 1K-059 patvirtintų taisyklių 6 p.
Siekiant supaprastinti buhalterinės apskaitos ir atskaitomybės procesą, išanalizuoti valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo finansinės atskaitomybės rengimo teisinę aplinką, įvertinti šio fondo kaip viešojo sektoriaus subjekto atskirų finansinių ataskaitų sudarymo būtinybę ir poreikį bei prireikus siūlyti priimti atitinkamus pokyčius lemiančius sprendimus.
Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas likviduotas. Nuo 2020-12-01 Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymas Nr. IX-466 pripažintas netekusiu galios. Fondo 2020 m. lėšų sąmatos vykdymo ataskaita, jos aiškinamasis raštas ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatytas finansinių ataskaitų rinkinys nebus rengiami.
(V) EX.25 VI neturi atrankinės išlaidų pagrindimo ir apmokėjimo įrodymo dokumentų patikros metodikos, kai patikrai atlikti pasitelkiama audito įmonėRekomenduojame VI:1) parengti ir patvirtinti atrankines išlaidų pagrindimo ir apmokėjimo įrodymo dokumentų patikros me-todikas projektams Nr. 07.3.3-FM-F-424-01-0001 ir 04.3.1-FM-F-001-02-0001 (jei aktualu) (kaip nustaty-ta FMĮ 1K-326(1K-21) patvirtintų taisyklių 63 p. ir EK valdymo patik-rinimų gairės 1.7 sk.);2) pakartotinai atlikti projekto Nr. 07.3.3-FM-F-424-01-0001 at-rankinius išlaidų pagrindimo ir ap-mokėjimo įrodymo dokumentų patikrinimus pagal patvirtintą at-rankinio patikrinimo tvarką tuo atveju, jei ji skiriasi nuo taikytos metodikos;3) nusimatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad tais atvejais, kai su MP pateiktų išlaidų patvirtinimo ir apmokėjimo įrodymo dokumen-tų patikras atlieka audito įmonė (-ės), iš anksto būtų parengta ir sude-rinta su VI atrankinė išlaidų pagrin-dimo ir apmokėjimo įrodymo do-kumentų patikros tvarka.
Siekiant, kad krašto apsaugos sistemos ilgalaikės finansavimo prielaidos būtų grįstos valstybės lygmens finansinių prognozių dokumentu, apskaičiuoti krašto apsaugos sistemos ilgalaikį 10 m. finansų planavimą vadovaujantis Lietuvos vidutinės trukmės laikotarpio fiskaliniu struktūriniu planu
(V) EX.2 Laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 07.1.1-CPVA-V-902-01-0004 (laimėjusio tiekėjo kvalifikacija neatitinka PD reikalavimų, klaida projekte 209 935 Eur);2) priimti sprendimą (-us) susigrą-žinti su pažeidimu susijusių išmokė-tų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas arba metines sąskai-tas: sumažinti EK deklaruotas išlai-das netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant užtikrinti projektų, priemonių ir reikmių, finansuojamų iš anksto nustatyta teisės aktuose patvirtinta mokesčių ir kitų pajamų dalimi, atrankos objektyvumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir pasiektų rezultatų įvertinimą bei jų viešumą, patikslinti Klimato kaitos programos lėšomis finansuojamų subsidijų trečioms šalims (vystomasis bendradarbiavimas) atranką reglamentuojančius dokumentus, detalizuojant balų skyrimo atrankos metu tvarką ir nurodant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės turi būti skiriamas.
Aplinkos ministro 2020-05-28 įsakymu Nr. D1-314 pakeistas Vystomojo bendradarbiavimo veiklos, finansuojamos iš Klimato kaitos programos lėšų, įgyvendinimo tvarkos aprašas – nustatyti projektų paraiškų, pateiktų pagal kvietime paskelbtą koncepciją, vertinimo kriterijai ir balų skyrimo tvarka.
Siekiant projektinio finansavimo skaidrumo, viešinti visą informaciją, susijusią su lėšų skyrimu projektams finansuoti, projektų atrankos ir įgyvendinimo rezultatus.
Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje pateikė informaciją apie pateiktas paraiškas, jų skaičių, apie atrinktas paraiškas, kurios atitinka administracinius reikalavimus ir apie paraiškas, kurios šių reikalavimų neatitinka; informaciją apie finansavimui atrinktas ir neatrinktas paraiškas; informaciją apie 2020 m. projektų įgyvendinimo metu pasiektus rezultatus.
Kuo skubiau imtis priemonių dėl permokos 42 167,83 Eur tiekėjui susigrąžinimo.
Tiekėjas, atsižvelgęs į Ekstremalių sveikatai situacijų centro 2021-09-07 prašymą, 2021-10-06 permoką (42167,83 Eur) grąžino. Susigrąžinta permoka 2021-10-19 grąžinta į valstybės biudžetą.
Susigrąžinti neteisėtai išmokėtas lėšas valstybės politikui, apskaičiavus ir išmokėjus pagal teisės aktus nepriklausantį priedą už ištarnautus Lietuvos valstybei metus.
Neteisėtai išmokėtos lėšos valstybės politikui, kai buvo apskaičiuotas ir išmokėtas pagal teisės aktus nepriklausantis priedas už ištarnautus Lietuvos valstybei metus, susigrąžintos į valstybės biudžetą.
Rekomenduojame įvertinti aplinkybes dėl neteisingai nustatyto pareiginės algos koeficiento ir susigrąžinti neteisėtai išmokėtas lėšas.
Buvo atliktas tarnybinio nusižengimo tyrimas dėl Aplinkos ministerijos valstybės tarnautojų veiksmų (neveikimo) ir į valstybės biudžetą sugrąžintos neteisėtai išmokėtos lėšos, nes darbuotojui pareiginės algos koeficientas buvo nustatytas nesilaikant Valstybės politikų ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo nuostatų.
Įvertinti gautinų sumų iš fizinių ir juridinių asmenų už fondui padarytą žalą administravimo procesus ir suplanuoti priemones, užtikrinančias visos buhalterinei apskaitai tvarkyti reikalingos informacijos (pvz. ūkinės operacijos (įvykio) konkrečios sumos pripažinimo apskaitoje laikotarpis, nustatytas skolos padengimo / atidėjimo terminas, faktinė skolos padengimo data ir kt.) kaupimą.
Įvertinti biudžeto lėšomis finansuojamų kito subjekto (Lietuvos savivaldybių asociacijos) vykdomų priemonių tęsimo tikslingumą, nustačius poreikį jas tęsti, užtikrinti jų finansavimo teisėtumą.
Lietuvos Respublikos Seimas (2020-11-10, Nr. XIII-3380) priėmė Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 4, 7, 12, 13, 14, 15, 16, 19, 20, 24, 26, 27, 29, 32, 32-1, 33, 35-1, 53 straipsnių ir devintojo skirsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 15-1 straipsniu įstatymą, kuriame pakeistas 53 straipsnis, nustatant, kad Regionų komitete sekretoriato funkcijas atlieka Lietuvos savivaldybių asociacija, taip pat numatyta galimybė šioms funkcijoms atlikti skirti valstybės biudžeto lėšas iš Vidaus reikalų ministerijai numatytų valstybės biudžeto asignavimų.
Tam, kad besikeičiančioje saugumo situacijoje būtų žinomas aktualus resursų poreikis pajėgumams išvystyti, atnaujinti pajėgumų plėtros planus pagal krašto apsaugos sistemos vystymo kryptis
Siekiant išvengti duomenų dubliavimo, nepateikimo ir kitų galimų klaidų skaičiuojant valstybės skolos dydį, rekomenduojame, bendradarbiaujant kartu su šiame procese dalyvaujančiomis institucijomis (Lietuvos statistikos departamentu ir Lietuvos banku), įvertinti teisės aktuose nustatytus valdžios sektoriaus skolos duomenų šaltinius, jų naudojimo praktikoje apimtis bei galimas duomenų šaltinių alternatyvas ir nustatyti aiškią bei nuoseklią jų naudojimo apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą seką.
Iki 2017 m. Finansų ministerija sudarydavo ir Seimui teikdavo valstybės skolos ataskaitas (Valstybės skolos įstatymas, 1996-08-22 Nr. I-1508). Nuo 2017 m. vienintelė institucija, atsakinga už valdžios sektoriaus skolos apskaičiavimą ir duomenų platinimą, yra Lietuvos statistikos departamentas (Vyriausybės 1997-06-02 nutarimas Nr. 537). Pagal patvirtintas formas valdžios sektoriaus subjektai pateikia duomenis apie sudarytus sandorius, iš kurių kyla skoliniai įsipareigojimai. Savivaldybės tokius duomenis pateikia atnaujintose savivaldybių skolinių įsipareigojimų ataskaitose (finansų ministro 2020-01-22 įsakymas Nr. 1K-8). Atlikus ataskaitos formos pakeitimus (finansų ministro 2018-03-15 įsakymas Nr. 1K-114), savivaldybės turi galimybę atskirti sandorius, sudarytus su pinigų finansų institucijomis, todėl apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą jie neįtraukiami antrą kartą. Valdžios sektoriaus subjektai duomenis apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus Lietuvos statistikos departamentui pateikia investicijų statistinėse ataskaitose KS-02 (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2020-01-13 įsakymas Nr. DĮ-16, nuo 2021-03-01 įsigalios 2020-12-30 įsakymas Nr. DĮ-406). Šis duomenų šaltinis pradėtas naudoti apskaičiuojant 2017 m. skolą (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2017-01-26 įsakymas Nr. DĮ-32, galiojo iki 2019-03-01). Ataskaitą ėmus naudoti kaip duomenų šaltinį, pildyti ją turėdavo tik biudžetinės įstaigos. Nuo 2019 metų ją turi pildyti visi valdžios sektoriaus subjektai (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2018-11-28 įsakymas Nr. DĮ-252, galiojo iki 2020-03-20). Taigi, galiojantis teisinis reglamentavimas, kuriame patvirtintų formų duomenys yra naudojami ir valdžios sektoriaus skolos apskaičiavimui, išsprendžia duomenų apie sandorius su pinigų finansinėmis institucijomis dubliavimo ir valdžios sektoriaus subjektų duomenų apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus nepateikimo problemą.
Nustatyti už keičiamąsias dalis permokėtas sumas ir jas susigrąžinti į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą.
Nustatytos už keičiamąsias dalis permokėtos sumos ir jos susigrąžintos į PSDF biudžetą. Bendra suma - 920,98 Eur.
Atnaujinti Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus 2017-02-09 įsakymu Nr. 1-35 patvirtintas Finansų kontrolės taisykles.
Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus 2019-05-23 įsakymu Nr.2-7 pakeistos Lietuvos geologijos tarnybos finansų kontrolės taisyklės, patvirtintos Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus 2017-02-09 įsakymu Nr.1-35, ir išdėstytos nauja redakcija.
Valstybės biudžeto lėšas, skiriamas rezidentus rengiančioms įstaigoms (rezidentūros bazėms) praktiką atliekančių gydytojų rezidentų bazinei algai, socialinio draudimo įmokoms ir įmokoms į garantinį fondą mokėti reikia planuoti išlaidų ekonominės klasifikacijos straipsnyje 2.8.1.1.1.2 „Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams“.
Sveikatos apsaugos ministerija 2021 m. sąmatoje valstybės biudžeto lėšas, skiriamas rezidentus rengiančioms ministerijai pavaldžioms įstaigoms (rezidentūros bazėms), praktiką atliekančių gydytojų rezidentų bazinei algai, socialinio draudimo įmokoms ir įmokoms į Garantinį fondą mokėti, patvirtino išlaidų ekonominės klasifikacijos straipsnyje 2.8.1.1.1.2. „Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams“.
Rekomenduojame Kamanų valstybinio gamtinio rezervato direkcijai buhalterinėje apskaitoje užregistruoti patikslintą žemės sklypų vertę ir turimą biologinį turtą
Kamanų valstybinio gamtinio rezervato direkcija
Remiantis direkcijos 2019-09-06 buhalterinėmis pažymomis užregistruotas biologinis turtas (medynai) (866.990 Eur verte) ir patikslinta žemės tikroji vertė (užregistruotas nuvertėjimas 3.625.562 Eur suma).
Pakoreguoti buhalterinės apskaitos įrašus ir pagal panaudos sutartį gautą žemės sklypą užregistruoti nebalansinėse sąskaitose.
Pagal panaudos sutartį gautas žemės sklypas užregistruotas nebalansinėje sąskaitoje.
Buhalterinėje apskaitoje užregistruoti patikslintą žemės sklypo vertę.
Apskaitoje užregistruota patikslinta žemės tikroji vertė (4200 Eur)
Rekomenduojame tarnybai kreiptis į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, kad buhalterinėje apskaitoje būtų užregistruota patikslinta žemės sklypo vertė.
Algimanto Bandzos socialinių paslaugų namams buhalterinėje apskaitoje užregistruoti turimą biologinį turtą
Panevėžio Algimanto Bandzos kūdikių ir vaikų globos namai
2019-09-05 apskaitoje užregistruotas biologinis turtas (medynai) (699,09 Eur verte).
Tikslinti įrašus buhalterinėje apskaitoje: išregistruoti dviejų žemės sklypų dalis iš balansinių sąskaitų ir įregistruoti vieno pagal panaudos sutartį gauto žemės sklypo dalį nebalansinėje sąskaitoje
Lavėnų socialinės globos namai 2019.07.01 iš materialiojo turto sąskaitos išregistravo du 5000 Eur vertės žemės sklypus, pagal panaudos sutartį gautą žemės sklypą (1968 Eur) užregistravo nebalansinėje sąskaitoje.
Siekiant tolygesnio asignavimų panaudojimo biudžetinių metų eigoje, sukurti papildomas vidaus kontrolės procedūras.
Ištaisyti apskaitos klaidas, susijusias su pajamų sritimi, ir pateikti patvirtinančius dokumentus.
Įgyvendinta audito metu (patikslinta apskaitos politika, ištaisytos su pajamų apskaita susijusios klaidos (atbuline data)).
Į nebalansinę sąskaitų apskaitą įtraukti kiekine išraiška mineralinių išteklių rūšis ir patikslinti nebalansinėse sąskaitose kiekinius duomenis, kad atitiktų Žemės gelmių registro duomenis.
LGT 2019-0916 raštu Nr. (2)-1.7-5603 NBFC pateikė mineralinių išteklių, siūlomų įtraukti į nebalansinę sąskaitą kiekius. 2019-09-17 Pajamų orderiu Nr.1 kiekiniai mineralinių išteklių duomenis įtraukti į sąskaitą 05000011.
Atsižvelgiant į nustatytus socialinės apsaugos sistemos ir jos dalies – valstybinio socialinio draudimo – principus, svarstyti papildomų išlaidų apmokėjimo valstybinio socialinio draudimo lėšomis reglamentavimo pagrįstumą. Nusprendus neatsisakyti tokios socialinio draudimo įmokų lėšų panaudojimo galimybės, valstybinį socialinį draudimą reglamentuojančiuose įstatymuose aiškiai apibrėžti iš Valstybinio socialinio draudimo fondo lėšų apmokamų papildomų išlaidų sąvoką ir (ar) jų baigtinį sąrašą.
Atliekant auditą nustatyta, kad valstybinis socialinis draudimas neturi jo išmokas jungiančio tikslo ir principų, kurie juos aiškiau atskirtų nuo iš valstybės biudžeto mokamos socialinės paramos priemonių. Todėl fondo lėšomis bandoma spręsti valstybės socialines problemas (pvz.: didesnėmis motinystės išmokomis gerinti Lietuvos demografinę padėtį, spręsti užimtumo problemas).Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ėmėsi veiksmų teisiniam reglamentavimui tobulinti, tačiau 2020 m. valstybinį socialinį draudimą reglamentuojančiuose įstatymuose vis dar sudaromos prielaidos fondo lėšomis apmokėti socialinės paramos požymių turinčias išmokas, numatytas Ligos ir motinystės socialinio draudimo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymuose.Vykdant Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto 2019-09-25 protokolinį pavedimą Nr. 103-P-39, ministerija turėjo sistemiškai įvertinti valstybinio socialinio draudimo išmokų mokėjimo principus ir pateikti Seimui atitinkamų įstatymų pakeitimus (juos planavo pateikti Seimui svarstyti 2020 m. rudens sesijoje). Šios rekomendacijos poveikis toliau bus vertinamas atliekant susijusios rekomendacijos įgyvendinimo priežiūrą: „Siekiant sukurti valstybinį socialinį draudimą ir socialinę paramą (iš valstybės biudžeto) jungiančią socialinės apsaugos sistemą, atlikti teisinio reguliavimo stebėseną, vertinant Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo aktualumą ir jo reikalingumą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, inicijuoti reikiamus teisinio reglamentavimo pokyčius, kad būtų apibrėžta socialinės apsaugos sistema, socialiniam draudimui ir (ar) atskiroms jo rūšims būdingi principai“.
Vilniaus m. savivaldybės administracijos direktoriaus 2021-02-25 įsakymu Nr. 30-344/21 patikslinti Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatai ir jų 2 priedas „Vertinimo kriterijai“, detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Atlikti reikiamus kraujo ir jo komponentų apskaitos koregavimus centro apskaitoje ir finansinėse ataskaitose.
Siekiant sudaryti prielaidas institucijų bendradarbiavimui kuriant ir teikiant el. paslaugas vieno langelio principu: reglamentuoti sudėtinių el. paslaugų kūrimą, nustatant, kas yra tokių projektų koordinatorius, kokios jo teisės ir pareigos susijusias paslaugas teikiančių institucijų atžvilgiu.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. rugsėjo 25 d. nutarimu Nr. 1026 patikslinta Informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 m. programa „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“, kurioje numatyta, kad sudėtinių elektroninių paslaugų kūrimą koordinuoja Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerija. Taip pat Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2015 m. spalio 7 d. įsakymu Nr. 3-416(1.5 E) patvirtinta „Sudėtinių elektroninių paslaugų kūrimo ir teikimo metodika“, kurioje numatyta, kad inicijuojant, kuriant ir teikiant elektronines paslaugas dalyvauja atsakingoji, vykdančioji ir dalyvaujančiosios institucijos ir apibrėžtos šių institucijų funkcijos.
Įvertinti gautinų (įskaitant mokėtinas) sumų iš ES, EEE šalių ir Šveicarijos už apdraustųjų gydymą administravimo procesus ir suplanuoti priemones, užtikrinančias buhalterinei apskaitai tvarkyti reikalingos informacijos (pvz. nustatytas skolos padengimo / atidėjimo terminas, būtinas sumų grupavimui į ilgalaikes ir trumpalaikes, ir kt.) kaupimą.
Tam, kad būtų sudarytos sąlygos patikimesniam finansų valdymui, vidaus teisės aktuose reglamentuoti papildomas kontrolės procedūras dėl mažos vertės pirkimų ir visų, didesnių nei 30 proc., Antrojo operatyvinių tarnybų departamento avansinių mokėjimų.
Paskelbti įstaigos interneto puslapyje Našlaičių ir įtėvių globos netekusių vaikų savarankiško gyvenimo įgūdžių ugdymo programą ir jos įgyvendinimo rekomendacijas, skelbti kitas parengtas rekomendacijas globos paslaugų organizavimo klausimais.
Socialinių paslaugų priežiūros departamento interneto tinklalapyje viešai paskelbtos Našlaičių ir tėvų globos netekusių vaikų savarankiško gyvenimo įgūdžių ugdymo programa ir jos įgyvendinimo rekomendacijos.
Organizuoti ar koordinuoti gyvensenos tyrimus savivaldybėse.
Parengtos metodinės rekomendacijos „Gyvensenos tyrimų organizavimas ir vykdymas savivaldybėse“, klausimynai joms vykdyti ir duomenų suvedimo formos ir paskelbtos Higienos instituto interneto svetainėje.Higienos institutas kovo–balandžio mėnesiais suorganizavo 5 (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Druskininkuose) mokymus, skirtus supažindinti savivaldybių visuomenės sveikatos biurų (toliau – VSB) specialistus su gyvensenos tyrimų organizavimo ir vykdymo principais savivaldybėse. Pagal parengtą metodiką ir klausimynus ne rečiau nei kas 4 metus nuo 2016 m. bus vykdomi 5-ų, 7-ų ir 9-ų (pirmų gimnazijos) klasių mokinių gyvensenos tyrimai; nuo 2018 m. bus vykdomi suaugusių savivaldybės gyventojų gyvensenos tyrimai. Higienos institutui pavesta koordinuoti tyrimus, atlikti gautų duomenų analizę, parengti gyvensenos rodiklių suvestinę-ataskaitą, rengiat mokymus visuomenės sveikatos biurų specialistus supažindinti su gyvensenos tyrimų metodikomis.Apie planuojamą pagal šią metodiką vaikų gyvensenos tyrimą raštu informuotos savivaldybių administracijos ir visuomenės sveikatos biurai.
Siekiant efektyviau organizuoti ūkinių gyvūnų produktyvumo kontrolę, numatyti konkrečias priemones, skatinančias naujų produktyvumo kontrolės technologijų diegimą.
Žemės ūkio ministerija tvirtindama detalią sąmatą pagal kryptis, numatė 5,3 proc. daugiau lėšų produktyvumo, genetiniams, iš jų ir genomo, tyrimams. 2015 metais tam buvo skirta 3032 tūkst. eurų, o 2016 metais 3194 tūkst. eurų arba 162 tūkst. eurų daugiau.
Siekiant, kad valstybinių parkų ir rezervatų direkcijų technika teritorijų tvarkymui būtų efektyviau naudojama, numatyti priemones, gerinančias direkcijų technikos panaudojimą.
Perskirsčius ir patvirtinus technikos dalijimosi tvarką tarp direkcijų, turimos technikos panaudojimas ir užimtumas padidėjo 30 proc.
Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. ir 2017 m. I pusm. veiklos rezultatus trūkumų nenustatyta.
Parengti ir patvirtinti (suderinus juos su VRM ir, prireikus su Valstybine duomenų apsaugos inspekcija) valdomų registrų ir informacinių sistemų duomenų saugos nuostatus, Saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles, IS veiklos tęstinumo valdymo planą, paskirti saugos įgaliotinį, atlikti IS rizikos vertinimą ir, jei reikia patvirtinti Is rizikų valdymo priemonių planą.
Nacionalinis kraujo centras 2021-03-16 raštu informavo, kad šiuo metu nevaldo valstybės informacinių sistemų ir registrų, kurioms būtų privaloma patvirtinti rekomendacijoje nurodytus dokumentus. Centro direktorius 2021-01-14 įsakymu Nr. B-17 patvirtino informacinių ir komunikacinių technologijų naudojimo bei darbuotojų stebėsenos ir kontrolės darbo vietoje tvarkos aprašą, taip pat visų centro sistemų, kuriose yra tvarkomi asmens duomenys, veiklos tęstinumo planą.
Spręsti klausimą dėl VĮ „Mūsų amatai“ naudojimosi administracinėmis patalpomis.
VĮ „Mūsų amatai“ administracinėmis patalpomis (Rasų g. 8, Vilnius) nesinaudoja.
Numatyti priemones, užtikrinančias:- vienodą ūkinių operacijų, susijusių su švietimo veiklą vykdančių įstaigų pajamomis už suteiktas apgyvendinimo paslaugas, registravimą ministerijos konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupės įstaigose;-reikiamus koregavimus įstaigų apskaitoje.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija jos konsoliduojamųjų įstaigų grupės įstaigoms 2020-09-30 raštu nurodė vienodai taikyti teisės aktus, reglamentuojančius pajamų ir sąnaudų pripažinimą, taip pat jas informavo, kad bus vykdoma papildoma šių pajamų pripažinimo stebėsena. Minėtos įstaigos atliko pajamų ir sąnaudų pergrupavimą ir priskyrė sumas, uždirbtas ir patirtas vykdant ne pagrindinę veiklą prie kitos veiklos pajamų ir sąnaudų. Iš pagrindinės į kitą veiklą 2020 m. viso buvo pergrupuota 10 777 545,32 Eur pajamų ir 9 426 543,81 Eur sąnaudų.
Palangos m. savivaldybės tarybos 2021-02-04 sprendimu Nr. T2-14 patvirtintas Visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų vertinimo kriterijų sąrašas, kuriame detalizuoti vertinimo kriterijai ir nurodyta, kokioms aplinkybėms esant, koks balas skiriamas.
Rekomenduojame peržiūrėti vykdomus procesus ir nustatyti bei įgyvendinti priemones, kurios užtikrintų laiku atliekamą ir efektyvų visų fondo administruojamų gautinų įmokų ar pajamų valdymą.
2018 m. audito metu buvo nustatyti trūkumai išieškant vaikų išlaikymo išmokas, administruojant draudėjų ir savarankiškai dirbančių asmenų skolas. VSDF valdyba ėmėsi veiksmų procesams tobulinti: valdybos direktorius 2019-04-29 įsakymu Nr. V-182 (pakeitimai 2020-10-19 Nr. V-540) patvirtino Mirusio draudėjo skolos Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžetui arba vaikų išlaikymo išmokų skolininko skolos valstybės biudžetui administravimo darbo procedūrų aprašymą, įsakymais (2020-01-17 Nr. V-24 ir 2020-05-21 Nr. V-448) tikslino 2009-01-21 įsakymu Nr. V-32 patvirtintas Priverstinio poveikio priemonių taikymo taisykles, kurios pradėtos taikyti praktikoje, įdiegtus programinės įrangos keitimus automatizuotai mokėjimo nurodymams teikti į Piniginių lėšų apribojimo informacinę sistemą taiko visiems draudėjų tipams.Pasiektas lauktas rezultatas, kad iš draudėjų ar vaikų išlaikymo išmokų skolininkų gautinos sumos būtų administruojamos ir išieškomos laikantis nustatytų procedūrų.
Širvintų rajono savivaldybės administracija
Širvintų rajono savivaldybės tarybos 2021-05-26 sprendimu Nr. 1-137 pakeistas Širvintų rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, lėšų apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašas: pakeisti vertinimo kriterijai ir nustatyta, kokioms sąlygoms esant, koks balas iš vertinimo skalės turi būti skiriamas
Paslaugas ir darbus, kurie nepriskirtini eksperimentinei plėtrai, įsigyti pagal Viešųjų pirkimų įstatymą.
Eksperimentinės plėtros paslaugų pirkimai bus vykdomi vadovaujantis Viešųjų pirkimų įstatymo 15 str. nuostatomis. Žemės ūkio ministerijos užsakomosios paslaugos, kurios nėra priskirtos eksperimentinei plėtrai, bus įsigyjamos pagal šio įstatymo nuostatas. Kitos sutartys dėl lėšų skyrimo su Lietuvos socialinių mokslų centru nebus sudaromos.
Siekiant užtikrinti, kad priemonėms skirtos lėšos būtų naudojamos racionaliai, pagal tikslinę jų paskirtį ir būtų pamatuotas vykdant remiamą veiklą pasiektas rezultatas, sukonkretinti 5-iose finansavimo taisyklėse nustatytus tikslus ir atitinkamai – vertinimo kriterijus, pagal kuriuos priemonių vykdytojai turėtų atsiskaityti už vykdytą veiklą.
Sukonkretinti 5-iose finansavimo taisyklėse nustatyti tikslai ir atitinkami vertinimo kriterijai, pagal kuriuos priemonių vykdytojai turėtų atsiskaityti už vykdytą veiklą.
Siekiant, kad institucijos, kurios atstovauja valstybei teismų sprendimų vykdymo procese, operatyviai gautų informaciją apie teismų sprendimus, priimtus pagal prokurorų ieškinius, pareiškimus, prašymus dėl viešojo intereso gynimo, numatyti priemones, kurios užtikrintų, kad prokurorai teismų sprendimus nedelsiant perduotų šioms valstybės institucijoms.
Generalinis prokuroras 2014-09-10 nurodymu Nr. N-3 „Dėl informacijos teikimo institucijoms, atstovaujančioms valstybei teismų sprendimų vykdymo procese“ pavedė viešojo intereso gynimo funkciją vykdantiems prokurorams įsiteisėjusio teismo sprendimo (nutarties), priimto išnagrinėjus prokuroro ieškinį, pareiškimą, prašymą dėl viešojo intereso gynimo, kopiją nedelsiant pateikti byloje nedalyvavusioms institucijoms, kurios turi vykdyti teismo sprendimą (nutartį).
Rekomenduojame įvertinti išimtinai Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio turto viešosios geležinkelių infrastruktūros finansavimo teisinį reglamentavimą ir, atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, užtikrinti įstatymus ir kitą teisinį reglamentavimą atitinkantį valstybės lėšų šiam turtui skyrimą ir teisingą jų ir turto apskaitą.
Finansų ministro 2020-11-27 įsakymu Nr. 1K-389 pakeistas Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 14-asis standartas, kuriame (48.3.2 p.) numatyti dotacijos, suteiktos valstybės arba savivaldybės valdomai bendrovei ilgalaikiam turtui, kuris yra išimtinė valstybės nuosavybė, įsigyti, apskaitos reikalavimai. Pakeitimai bus taikomi finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniams, rengiamiems už 2021 m. ir vėlesnius ataskaitinius laikotarpius.
(V) EX.55 Nacionalinių stebėsenos rodiklių pasiekimo momentas siejamas su antriniais dokumentaisRekomenduojame patikslinti Nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašą, užtikrinant, kad stebėsenos rodiklių pasiekimas būtų grindžiamas tik pirminiais dokumentais.
Siekiant užtikrinti, kad lėšos pagal priemonę „Parama konferencijoms, seminarams, leidinių leidybai, žemdirbių ir kaimo gyventojų šviečiamiesiems renginiams (Parama žinių perdavimo ir informavimo veiklai finansuoti)“ būtų naudojamos galutiniams pagalbos gavėjams, nustatyti papildomas vidaus kontrolės priemones šios priemonės mokėjimo paraiškoms administruoti.
Ministerija informavo, kad, atsižvelgus į Valstybės kontrolės rekomendaciją spręsti dėl šios priemonės tolesnio vykdymo tikslingumo, ir į Nacionalinės mokėjimų agentūros pateiktą informaciją apie kelerius metus iš eilės mažėjantį pareiškėjų skaičių ir administracinės patikros naštą, nuspręsta priemonės vykdymo atsisakyti.
Sutvarkyti žemės sklypų apskaitą teisės aktų nustatyta tvarka.
Aplinkos ministerijai teikėme rekomendaciją „nustatyti miško žemės ir medynų apskaitos tvarką, t. y. aiškiai aprašyti miško žemės sklypų ir medynų apskaitos procesus“, kuriai įgyvendinti ministerija suplanavo priemonę „priimti aplinkos ministro įsakymą dėl miško žemės ir medynų apskaitos tvarkos“. Kadangi Miško žemės ir medynų apskaitos tvarkoje bus nustatyti ir žemės sklypų apskaitos procesai, atsižvelgiant į teisės aktų reikalavimus, todėl šios rekomendacijos priežiūrą toliau tęsiame kartu su minėta rekomendacija.
Vidaus reikalų ministro valdymo srities valstybės įmonės parengė ir patvirtino finansinės rizikos valdymo politikos aprašus: „Infostruktūra“ 2014-12-18, „Regitra“ 2014-12-30. VĮ „Infostruktūra“ savininko teises ir pareigas 2015-04-23 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 406 pavesta įgyvendinti Susisiekimo ministerijai.
Tobulinti sukurtas kontrolės priemones VSAKIS: tikrinti ir analizuoti ministerijai teikiamų duomenų korektiškumą, užtikrinti, kad būtų atskleidžiama teisinga informacija aukštesniojo lygio finansinių ataskaitų rinkiniuose.
Finansų ministerija, atsižvelgdama į dažniausiai viešojo sektoriaus subjektų daromas klaidas, ėmėsi veiksmų, iki finansinių ataskaitų konsolidavimo pradžios (2017 ir 2018 m.) atliko VSAKIS pakeitimus ir sukūrė 15 naujų blokuojančių pastabų kontrolių, atkreipiančių dėmesį, ar visa informacija, privaloma pagal VSAFAS, pateikta finansinių ataskaitų rinkiniuose. Tačiau 2018 m. valstybės ir nacionalinio konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio valstybinių auditų metu nustatėme, kad ministerija ne visais atvejais išsiaiškina viešojo sektoriaus subjektų nekorektiškai suvestų į VSAKIS duomenų klaidų atsiradimo priežastis ir daro nekorektiškus (neatitinkančius ūkinės operacijos turinio) rankinius įrašus. Taigi, esamos VSAKIS kontrolės priemonės vis dar neužtikrina ministerijai teikiamų duomenų korektiškumo tikrinimo, siekiant, kad aukštesniojo lygio finansinių ataskaitų rinkiniuose būtų atskleidžiama teisinga informacija. 2018 m. nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio vertinimo valstybinio audito metu rekomendavome „siekiant teisingų viešojo sektoriaus subjektų konsoliduotųjų ataskaitų duomenų, peržiūrėti šių subjektų finansinių ataskaitų konsolidavimo procesą, tam tikslui naudojamos informacinės sistemos funkcionalumus, joje susikaupusios (kasmet perkeliamos) konsolidavimo informacijos apimtis ir numatyti konsolidavimo proceso tobulinimo priemones“. Kadangi šių tarpusavyje susijusių rekomendacijų įgyvendinimą vertinsime kompleksiškai, todėl šios rekomendacijos priežiūrą tęsiame su rekomendacija, teikta audite už 2018 finansinius metus (2019-10-01 valstybinio audito ataskaita Nr. FA-9).
(V) EX.48 VI nepakankamai užtikrina SFMIS2014 saugą. Rekomenduojame VI SFMIS2014 saugos politikos dokumentuose nustatyti kontrolės priemones, už-tikrinančias tinkamą SFMIS2014 saugą dėl pastebėjimo 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 p. nurodytų neatiti-kimų, ir užtikrinti SFMIS2014 sau-gos priemonių tinkamą įgyvendi-nimą, atsižvelgiant į pastebėjimo 3, 4, 5, 6, 8 p. nurodytus IS pažei-džiamumus.Audito metu buvo teikta rekomen-dacija užtikrinti SFMIS2014 saugos priemonių tinkamą įgyvendinimą, atsižvelgiant į pastebėjimo 1 ir 2 p. nurodytus IS pažeidžiamumus. VI rekomendaciją įgyvendino.
Suplanuoti priemones, kurios užtikrintų, kad viso turto ir įsipareigojimų inventorizacija būtų atliekama teisės aktų nustatyta tvarka (pagal Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo bei Inventorizacijos taisyklių reikalavimus).
Sukurtos priemonės nedavė rezultato, nes ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai neužregistruoti apskaitoje 2020 m. Ar įsipareigojimai bus inventorizuoti ir užregistruoti teisingai, stebėsime atlikdami Aplinkos ministerijai (audite už 2020 m.)teiktos rekomendacijos “siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Aplinkos ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, ištirti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka“ įgyvendinimo priežiūrą.
Rekomenduojame išnagrinėti rašte išdėstytas aplinkybes dėl pirkimų pagrįstumo (perkant statinio konstrukcijų būklės tyrimo bei patalpų techninio projekto ekspertizės paslaugas), prireikus inicijuoti tyrimą (-us) ir įvertinti atsakingų asmenų veiksmus ir atsakomybę.
Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba 2021-03-19 raštu Nr. GD-688 informavo, kad išnagrinėjo aplinkybes ir poreikio atlikti tyrimą nenustatė.
Siekiant užtikrinti valstybės rezervo suderinamumą su savivaldybių planuojamais poreikiais ir veiksmingą jų tarpusavio sąveiką įgyvendinant valstybines mobilizacines užduotis, parengti ir patvirtinti reikalingus teisės aktus, įskaitant nacionalinį gyventojų evakuacijos planą ir gyventojų aprūpinimo maistu algoritmą, kuriuose būtų apibrėžtas savivaldybių vaidmuo dėl atsargų kaupimo ir finansavimo šaltiniai, taip pat užtikrinti patvirtintų teisės aktų įgyvendinimo koordinavimą ir kontrolę.
Siekiant pagrįsto profesinės karo tarnybos karių personalo, apimančio visas kategorijas, planavimo, nustatyti planinį jaunesniųjų karininkų skaičių.
Rekomenduojame išnagrinėti rašte išdėstytas aplinkybes dėl nebaigto vykdyti mobiliosios aplikacijos projekto ir sutarčių (dėl aplikacijos sukūrimo ir kompiuterių nuomos) sudarymo ir (ar) vykdymo kontrolės, prireikus inicijuoti tyrimą (-us) ir įvertinti atsakingų asmenų veiksmus ir atsakomybę.
Lietuvos Respublikos Valstybinė kultūros paveldo komisija
Pagal Valstybinės kultūros paveldo komisijos pateiktą informaciją buvo sudarytos komisijos tarnybiniams nusižengimams (dėl aplikacijos sukūrimo sutarties) tirti, kurios atlikusios galimų tarnybinių nusižengimų tyrimą, valstybės tarnautojų nusižengimų nenustatė. Be to, 2021-05-27 buvo pasirašytas 2017-05-11 Mobiliosios aplikacijos sukūrimo sutarties atliktų darbų perdavimo-priėmimo aktas, kuriuo komisija priėmė mobiliosios aplikacijos Android ir iOS versijų kodus, įrašytus į laikmeną. Atsižvelgiant į pateiktą informaciją, kad sutartis dėl mobiliosios aplikacijos sukūrimo įvykdyta, tyrimo komisija nusižengimų nenustatė, kompiuterių nuomos sutartis baigėsi ir imtasi priemonių įstaigos vidaus kontrolės priemonių stiprinimui dėl audito metu nustatytų dalykų, rekomendaciją laikome įgyvendinta.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Kultūros ministerijos, valstybės ir nacionalinio konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Kultūros infrastruktūros cento apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Kultūros ministerija, siekdama ištirti Kultūros infrastruktūros centro apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir įsitikinti pateiktos informacijos teisingumu, palygino Didžiosios knygos, pagal kurią buvo parengtos finansinės ataskaitos ir kuri buvo sudaryta Excel pagalba, duomenis su duomenimis, pateiktais į Viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo sistemą VSAKIS ir nustatė, kad jie sutampa. Ministerija patvirtino, kad Kultūros infrastruktūros centro 2020 metų finansinės ataskaitos yra parengtos pagal apskaitos registrus, suformuotus Excel pagalba.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Aplinkos ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, ištirti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Aplinkos ministerijos 2021-08-06 kanclerio potvarkiu Nr. D2-84 „Dėl komisijos sudarymo viešosios įstaigos Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybių tyrimui atlikti“ sudaryta komisija atliko tyrimą ir pateikė išvadas. VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros buhalterinėje apskaitoje ilgalaikiai įsipareigojimai ir jų einamųjų metų dalis užregistruoti 2021-06-30.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Specialiųjų socialinės globos namų „Tremtinių namai“ apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-09-23 atliko Specialiųjų socialinės globos namų „Tremtinių namai“ finansinį vidaus auditą (tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti bei įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą) ir atsižvelgdamas į audito rezultatus, įstaigai pateikė rekomendacijas.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Ilguvos socialinės globos namų apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-09-23 atliko Ilguvos socialinės globos namų finansinį vidaus auditą (tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti bei įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą) ir atsižvelgdamas į audito rezultatus, įstaigai pateikė rekomendacijas.
Reglamentuoti asmens sveikatos priežiūros paslaugų įtraukimą ir išbraukimą iš kompensuojamųjų fondo lėšomis pagal įstatymais patvirtintus kriterijus, atsižvelgiant į paslaugų teikimo kainas ir objektyviai įvertintas fondo galimybes. Nustatyti kompensuojamųjų paslaugų sąrašo atnaujinimo ir peržiūrėjimo periodiškumą.
Teisės aktai dėl kompensuojamųjų paslaugų sąrašo atnaujinimo ir peržiūrėjimo periodiškumo – priimti (Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 str. pakeitimo ir įstatymo papildymo 9(2) ir 9(3) str. įstatymas, 2018-12-13 Nr. XIII-1764 ir jį įgyvendinantys teisės aktai). Pagal įstatymu nustatytus kriterijus naujas asmens sveikatos priežiūros paslaugas (kurios galėtų būti apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis ir šio fondo biudžeto lėšomis jau apmokamas asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurių teikimo sąnaudos padidėjo dėl organizacinių pakeitimų ir (ar) diegiamų naujų technologijų) vertina Asmens sveikatos priežiūros paslaugų vertinimo komitetas šio įstatymo ir sveikatos apsaugos ministro nustatyta tvarka (2019-10 ministro įsakymas Nr. V-1056). Sveikatos apsaugos ministras šį sąrašą keičia 2 kartus per metus – iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d. Skundus dėl komiteto priimtų sprendimų nagrinėja ministro sudaryta nuolatinė Apeliacinė komisija (2019-09-10 įsakymas Nr. V-1057). Sukurta asmens sveikatos priežiūros paslaugų įtraukimo ir išbraukimo iš kompensuojamųjų fondo lėšomis sistema veikia. Dėl Komiteto priimtų sprendimų 2021 m. Valstybinė ligonių kasa ir Privalomojo sveikatos draudimo taryba priėmė nutarimus (2021-04-27 ir 2021-09-02 protokolai), kurių pagrindu 2021 m. buvo keičiami Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašai.
Atsižvelgiant į tai, kad vykdoma atskira, Vyriausybės nutarimu patvirtinta Žemės išteklių naudojimo stebėsenos (monitoringo) programa, įvertinti lėšų skyrimo Lietuvos agrarinių ir miškų mokslų centrui priemonei „Ilgamečiai dirvožemio agrocheminių savybių stebėjimo tyrimai“ įgyvendinti tikslingumą.
Ministerija informavo, jog, atsižvelgusi į Valstybės kontrolės rekomendacijas, nusprendė 2021 m. netvirtinti ministro įsakymu naujos Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų programos (žemės ūkio ministro 2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų 2016–2020 m. programa baigta 2020 m.).
Siekiant užtikrinti teisės aktus atitinkantį lėšų neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti ir kraujo donorų kompensacijoms skyrimą, atskaitomybę ir kontrolę, praplėsti Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų taikomus lėšų panaudojimo tikrinimo aspektus, įtraukiant kontrolės priemones dėl išlaidų priskyrimo teisingam ekonominės klasifikacijos straipsniui.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2025-05-15 įsakymu Nr. 1K-194 nauja redakcija išdėstytas Lėšų kraujo donorų kompensacijoms ir neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti skyrimo ir atskaitomybės tvarkos aprašas (pakeitimai įsigaliojo nuo 2025-07-01). Aprašas papildytas Valstybinės ligonių kasos atliekamomis kontrolės procedūromis, numatančiomis kraujo donorystės įstaigų išlaidas patvirtinančiuose dokumentuose nurodytų išlaidų priskyrimo teisingam jų ekonominės klasifikacijos straipsniui vertinimą. Įgyvendinus rekomendaciją sukurta kompleksinė neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti ir kraujo donorų kompensacijoms mokėti skirtų lėšų panaudojimo kontrolės priemonių visuma, kurią taikant bus užtikrinamas teisės aktus atitinkantis lėšų skyrimas, atskaitomybė ir kontrolė.
Įvertinti ministro 2010-05-24 įsakymu Nr. 3D-487 patvirtintos Karvių sergamumo mastitu mažinimo ir pieno kokybės gerinimo programos vykdymo tikslingumą. Nusprendus programą tęsti, ją parengti teisės aktų nustatyta tvarka.
Žemės ūkio ministerija įgyvendindama Valstybės kontrolės rekomendaciją nutarė nebetęsti programos ir Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2021 m. gruodžio 6 d. įsakymu Nr. 3D-786 „Dėl kai kurių Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministrų įsakymų pripažinimo netekusiais galios“ (toliau – įsakymas Nr. 3D-786) buvo pripažinti netekusiais galios įsakymai dėl programos ir aprašo patvirtinimo.
Siekiant įsitikinti, kad Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje vykdytam projektui ,,Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018" skirtos lėšos panaudotos racionaliai ir teisėtai: atlikti Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje vykdyto projekto ,,Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018" patikrinimą ir įvertinti atsiskaitymo už projekte nurodytų rezultatų pasiekimų ir informacijos apie patirtas išlaidas pakankamumą.
Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (toliau – SPPD) 2019-12-19 atliko Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje 2018 m. vykdyto projekto „Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018“ vertinimą. 2020-01-09 vertinimo ataskaitoje Nr. PV1-32 nurodyta, kad dėl papildomų lėšų panaudojimą patvirtinančių dokumentų gavimo buvo kreiptasi į projekto vykdytoją, kuris tokių dokumentų nepateikė, motyvuodamas, kad pasibaigė jo finansavimo sutartis. Departamentui kilo įtarimų, kad projekto vykdytojas nepagrįstai ir (ar) ne projekto tikslams panaudojo 9 463,90 Eur valstybės biudžeto lėšų. Departamentas dėl projektui įgyvendinti skirtų lėšų galimo iššvaistymo 2020-01-23 kreipėsi į prokuratūrą. Prokuratūra priėmė sprendimą, kuris nebuvo pakeistas ir jį apskundus, atsisakyti pradėti ikiteisminį tyrimą. Abejuose sprendimuose pabrėžtos departamento galimybės realizuoti savo teises Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka. Įvertinęs nurodytas aplinkybes ir minėtų nutarimų argumentus, departamentas 2020-11-09 kreipėsi į Vilniaus miesto apylinkės teismą su ieškiniu atsakovei Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijai Lietuvoje dėl valstybės biudžeto lėšų priteisimo. Vilniaus miesto apylinkės teismas 2021 m. lapkričio 29 d. sprendimu, priimtu civilinėje byloje Nr. e2-2613-1019/2021 ieškinį atmetė. Teismas padarė išvadą, kad atsakovė, vykdydama sutartį, tinkamai įvykdė pareigą atsiskaityti už gautas valstybės biudžeto lėšas ir veiklą pagal sutarties nuostatas, kad „<...įsipareigojimai, kurie galioja ir pasibaigus finansavimo sutarčiai, turi būti atsiradę iki sutarties galiojimo pabaigos...>“ ir kad „<... atsakovė tinkamai ir vadovaudamasi sutartimi atsiskaitė už ieškovo projektui skirtas lėšas, lėšas naudojo sutartyje nustatyta tvarka, o patirtas išlaidas pagrindė tinkamais ir pakankamais įrodymais (CPK 178, 185 straipsniai).“. Vadovaujantis Užsienio lietuvių jaunimo organizacijų veiklos projektų finansavimo 2021 metais konkurso nuostatais, patvirtintais Jaunimo reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau – JRD) direktoriaus 2020 m. lapkričio 24 d. įsakymu Nr. 2V-226(1.4), į 2021 metams sudaromas Valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutartis yra įtrauktos nuostatos, jog sutartimi projekto vykdytojas įsipareigoja sudaryti sąlygas SPPD, JRD arba ministerijos atstovams patikrinti skirtų valstybės biudžeto lėšų naudojimą, apžiūrėti projekto vykdymo vietą, įsileisti į visas projekto vykdytojo patalpas, pareikalavus nustatytais terminais pateikti visus prašomus konkursui pateiktus ir su projekto įgyvendinimu susijusius dokumentus ir, jei projekto vykdytojas atitiko nuostatuose numatytus prioritetus, su prioritetų įgyvendinimu susijusius dokumentus (jų originalus arba patvirtintas jų kopijas), viešinimo veiklų rezultatus (publikacijas, vaizdo medžiagos nuorodas) tiek projekto įgyvendinimo metu, tiek dvidešimt keturis mėnesius po sutarties galiojimo pabaigos. Rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama ir ją laikome įgyvendinta iš dalies nesant galimybei įsitikinti projekto lėšų panaudojimo teisingumu ir teismui atmetus ieškinį. Nuo 2021 metų nustatytos papildomos konkursų nuostatos sudaro sąlygas gerinti atskaitomybę ir skaidrumą, užtikrinti tinkamą atsiskaitymo už panaudotas lėšas kontrolę.
Rengiant ateinančių metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto rodiklių įstatymo projektą, suplanuoti tokius valstybinio socialinio draudimo įmokų rūšių tarifų dydžius, kurie užtikrintų pakankamą finansavimą visų rūšių socialiniam draudimui vykdyti arba svarstyti valstybės biudžeto lėšomis dengti socialinio draudimo įmokomis nepadengiamą socialinių garantijų kaip valstybės vykdomos demografinės padėties gerinimo ar kitokios socialinės politikos dalį.
Seimas 2021-12-14 priėmė Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2022 metų rodiklių patvirtinimo įstatymą (N. XIV-749), kuriame pirmą kartą VSDF biudžete suplanuoti valstybinio socialinio draudimo įmokų rūšių tarifų dydžiai, pagal kuriuos planuojamos įmokos ir išmokos pagal draudimų rūšis yra subalansuotos. Pagal 2022 m. VSDF biudžeto planą ir prognostinius skaičiavimus 2023 m. ir 2024 m., visų rūšių (ligos, motinystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, pensijų) socialinio draudimo įplaukos suplanuotos didesnės nei išlaidos. Priėmus Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymą (2023-05-23, Nr. XIV-1966), susiję valstybės socialinių fondų biudžetai bus rengiami kaupimo principu ir tvirtinami vienu įstatymu, jų biudžetų projektų aiškinamajame rašte bus pateikiama informacija apie atskirų socialinio draudimo rūšių planuojamas įmokas, numatomus sukaupti jų rezultatus, pinigines įplaukas ir išlaidas kitiems biudžetiniams metams. Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m. valstybės socialinių fondų biudžetų projektus. Visų fondų 2024 m. biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 m. rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus.Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. VSDF valdyba informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte taiko 2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus.
Siekiant užtikrinti dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo objektų tinkamą apskaitą ir išsaugojimą, numatyti prioritetus jiems nustatant vertingąsias savybes ir skiriant lėšas.
Kultūros ministerija kartu su Kultūros paveldo departamentu parengė prioritetinių dvarų, kuriems prioriteto tvarka turi būti tikslinamos/nustatomos vertingosios savybės, sąrašą. Sąrašas patvirtintas kultūros ministro 2014-12-04 įsakymu Nr. ĮV- 872. Tačiau lėšų skyrimo prioritetai šiems dvarams nenumatyti.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti Prūdiškių socialinės globos namų apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-11-11 atliko Prūdiškių socialinės globos namų finansinį vidaus auditą (tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti, įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą bei įvertinti neveiksnių asmenų turtinių interesų atstovavimo klausimą (turto pardavimo proceso teisėtumą)) ir, atsižvelgdamas į audito rezultatus, įstaigai pateikė rekomendacijas.
Informuoti nuomininką apie negyvenamųjų patalpų nuomos sutartyje nuomininkui nustatytų pareigų pažeidimus, o jų nepašalinus - imtis veiksmų dėl sutarties nutraukimo.
Atsižvelgiant į tai, kad 2015-01-28 negyvenamųjų patalpų nuomos sutartis nesuteikia nuomininkui teisės registruoti juridinio asmens buveinių nuomojamo turto adresu, turto nuomininkas buveinės adresą pakeitė kitu. Nuomos sutarties, kurios galiojimas baigiasi 2020-01-28, nutraukimas dėl neteisėtos turto subnuomos nebuvo inicijuotas, nes civilinis kodeksas nenumato nuomos sutarties nutraukimo galimybės, siejamos su turto subnuomojimu (CK 6.497 str.).
Visagino savivaldybės administracijos direktoriaus 2020-03-03 įsakymu Nr. ĮV-E-86 patvirtintas Visagino savivaldybės aplinkosauginio švietimo projektų finansavimo tvarkos aprašas (2022-01-21 įsakymu Nr. ĮV-E-41 patvirtinta aprašo 2 priedo (Vertinimo komisijos vertinamų projektų paraiškų vertinimo forma) nauja redakcija), kuris reglamentuoja savivaldybės Visuomenės švietimo ir mokymo aplinkosaugos klausimais priemonės aplinkosauginio švietimo projektų tikslus ir uždavinius, finansuojamas veiklos sritis, paraiškų pateikimo, balų skyrimo ir vertinimo pagal nustatytus kriterijus tvarką, projektų finansavimo ir ataskaitų teikimo tvarką.
Pasvalio r. savivaldybės tarybos 2019-11-27 sprendimu Nr. T1-236 patvirtintas Pasvalio rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos rengimo, vykdymo ir lėšų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas (2021-12-22 sprendimu Nr. T1-262 pakeistas aprašo IV skyrius „Paraiškų priėmimas ir vertinimas“ ir išdėstytas nauja redakcija). Apraše nustatytos programos lėšomis finansuojamos aplinkos apsaugos priemonės, paraiškų priėmimo ir vertinimo tvarka pagal numatytus vertinimo kriterijus ir balų skalę, programos priemonių vykdymo ir kontrolės procedūros.
Tam, kad tarnybos ištekliai būtų naudojami efektyviai ir patikrinimai būtų taiklesni, vertinti visų tarnybos kontroliuojamų ūkio subjektų riziką ir visus ūkio subjektus priskirti teisingai rizikos grupei.
Tarnyba įgyvendino numatytas priemones – parengti ir atnaujinti rizikos vertinimo dokumentai, nustatyti rizikos kriterijai bei įdiegtas automatizuotas subjektų priskyrimo rizikos grupėms modulis. Rodiklio „Veterinarinės srities veiklų, kurioms parengtos rizikos vertinimo instrukcujus, dalis“ reikšmė sudaro 100 proc., todėl siektina reikšmė pasiekta. Rodiklio „Rizikos vertinimo kriterijų, pagrįstų skaičiavimais ir statistiniais duomenimis, dalis“ reikšmė – 50 proc., kas pagal nustatytas tolerancijos ribas atitinka gerą vertinimo lygį ir rodo reikšmingą pokytį, lyginant su pradine 0 proc. reikšme. Atsižvelgiant į tai, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Įvertinti negautų pajamų už naudojimąsi valstybės turtu (Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikose) išieškojimo galimybes teisiniu ir naudos (finansinės, administracinės naštos) aspektais ir priimti atitinkamus sprendimus.
Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinusi negautų pajamų už naudojimąsi valstybės turtu išieškojimo galimybes teisiniu ir naudos (finansinės, administracinės naštos) aspektais, 2021-12-30 raštu Nr. (6.47Mr-13) 10-6848 ,,Dėl žalos valstybės biudžetui atlyginimo“ kreipėsi į Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninę Kauno klinikas, prašydama klinikų 49 441,04 Eur (be pridėtinės vertės mokesčio) pajamas, gautas iš neteisėtai vykdytos pardavimo (vending) aparatų valdytojų veiklos, pervesti į ministerijos atsiskaitomąją sąskaitą. Kauno klinikos 2022-01-06 įvykdė ministerijos reikalavimą ir ministerija grąžintas lėšas 2022-01-26 pervedė į valstybės biudžetą.
Siekiant, kad viešojo sektoriaus subjektų konsoliduojamos ataskaitos būtų parengtos pagal vienodus apskaitos metodus ir taisykles, priimti sprendimus dėl bendros (vienodos) apskaitos politikos taikymo.
Finansų ministerija informavo, kad, gavusi signalų dėl skirtingai registruojamų tų pačių operacijų ar dėl teisės aktų, kurie galėtų būti suprasti nevienareikšmiškai, atlieka detalią teisės aktų ir viešojo sektoriaus subjektų taikomų procedūrų, tokių kaip informacijos gavimas, perdavimas, vertinimas, registravimas, analizę ir jos pagrindu rengia rekomendacijas ir išaiškinimus, kurie prisideda prie vienodos apskaitos politikos formavimo tiek ir ten, kur tai yra įmanoma. Nors ministerija neatliko sisteminės (pagal kiekvieną veiklos sritį) viešojo sektoriaus subjektų taikomų metodų, taisyklių, įverčių, jų pagrindimo analizės, kuri padėtų subjektams išvengti klaidų ir supaprastintų apskaitos procesus, tačiau rengia 2020 m. rudenį priimto Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimo įstatymą įgyvendinančius teisės aktus, tarp jų – ir viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų pakeitimus, vykdo projektą „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“. Įgyvendinant šį projektą yra atlikta procesų, kurie būtų taikomi bendroje informacinėje sistemoje buhalterinei apskaitai tvarkyti (Valstybės biudžeto apskaitos ir mokėjimų sistemos viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrajame posistemyje FABIS), analizė, standartizuotų procesų aprašo pagrindu diegiami apskaitos modeliai (per IT algoritmus), kurie prisidės prie sistemą naudojančių įstaigų vienodo apskaitos procesų taikymo, automatizavimo ir paprastinimo. Finansų ministerija informavo, kad 2022 m. IV ketvirtį parengė ir viešojo sektoriaus subjektams pateikė pastaboms ir (ar) pasiūlymams gauti FABIS standartizuotų apskaitos procesų tvarkos aprašo projektą, kuriuo siekiama išanalizuoti apskaitos procesus ir jų duomenis, standartizuoti apskaitos procesus ir identifikuoti reikalingus išorinius duomenų srautus, apibrėžti FABIS informacinę struktūrą pagal bazines ir specialiąsias funkcines galimybes. Viešojo sektoriaus subjektai naująją sistemą pradėjo naudoti nuo 2023 m. rugsėjo mėn., įsigaliojus finansų ministro 2023-08-29 įsakymu Nr. 1K-303 patvirtintoms Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrojo posistemio naudojimo taisyklėms, kuriose įtvirtinta FABIS naudojimo tvarka, sudėliotos viešojo sektoriaus subjektų ir apskaitą tvarkančių asmenų atsakomybės. Rekomendaciją laikome įgyvendinta, įgyvendintų priemonių efektyvumu įsitikinsime 2023-2024 m. auditų metu.
Siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Vidaus reikalų ministerijos, valstybės ir nacionalinio konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, rekomenduojame ištirti VšĮ Vilniaus kultūros, pramogų ir sporto rūmų apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes. Pasitvirtinus vertinimams, kad buhalterinė apskaita buvo organizuojama nesilaikant Buhalterinės apskaitos įstatymo reikalavimų, imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 2021 m. IV ketvirtį nusprendė atsisakyti savininko teisių ir pareigų pavaldžiose įstaigose, kuriose ji atlieka ministerijai nebūdingas funkcijas – tame tarpe ir VšĮ Vilniaus kultūros ir pramogų ir sporto rūmuose. Vyriausybė 2022-04-27 nutarimu Nr. 442 „Dėl viešosios įstaigos Vilniaus kultūros, pramogų ir sporto rūmų likvidavimo“ sutiko, kad Vidaus reikalų ministerija, įgyvendinanti valstybės, kaip VšĮ Vilniaus kultūros, pramogų ir sporto rūmų savininkės, turtines ir neturtines teises ir pareigas, priimtų sprendimą dėl šios įstaigos likvidavimo. Vidaus reikalų ministro 2022-05-12 įsakymu Nr. 1V-367 „Dėl viešosios įstaigos Vilniaus kultūros, pramogų ir sporto rūmų likvidavimo“ priimtas sprendimas nuo 2022-10-01 likviduoti VšĮ Vilniaus kultūros, pramogų ir sporto rūmus.
Siekiant užtikrinti teisingumo ministro valdymo srities įstaigų vykdomų IT projektų valdymo kokybę ir panaudoti pavaldžių įstaigų turimą IT projektų valdymo patirtį, patvirtinti bendruosius IT projektų valdymo principus.
2015-05-28 teisingumo ministro įsakymu Nr.1R-127 patvirtinti Bendrieji Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo srities institucijų informacinių technologijų projektų valdymo principai.
Siekiant efektyvaus ir orientuoto į laukiamą rezultatą lėšų panaudojimo, rekomenduojame parinkti vidaus kontrolės priemones, kurios užtikrintų Aplinkos apsaugos rėmimo programos lėšomis finansuojamų projektų tikslų pasiekimą.
Aplinkos ministro 2020-09-17 įsakymu Nr. D1-553 patvirtinta Aplinkos apsaugos rėmimo programos lėšų naudojimo tvarkos aprašo nauja redakcija.Nustatyta paraiškų teikimo ir vertinimo tvarka ir terminai, projektų įgyvendinimo, atsiskaitymo ir kontrolės tvarka (nustatytais terminais teikiamos aprašo 5 ir 6 prieduose patvirtintos projekto įgyvendinimo ketvirtinė ir galutinė ataskaitos). Strateginio planavimo darbo grupė, kurios sudėtį įsakymu tvirtina aplinkos ministras, svarsto ir protokoliniu sprendimu tvirtina paraiškų atrankos būdus, vertinimo kriterijus, kitas sąlygas, susijusias su paraiškų pateikimu ar vertinimu.
Peržiūrėti programas, fondus ir įstaigas, finansuojamas iš anksto teisės aktuose nustatyta mokesčių ir kitų pajamų dalimi, įvertinti jų taikymo tikslingumą bei apimtį ir maksimaliai apriboti tokių programų, fondų ir įstaigų skaičių, užtikrinant, kad fiksuotas finansavimas taikomas tik tada, kai jis yra vienintelis objektyviai pagrįstas finansavimo būdas.
Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo 2020-11-03 nutarimui Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ įgyvendinti. Vyriausybė iki 2021 m. pabaigos planavo parengti ir pateikti Seimui virš 10 įstatymų ir su jais susijusių įstatymų pakeitimus: Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Biudžeto sandaros, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Miškų, Kultūros rėmimo fondo, Kino ir Nevyriausybinių organizacijų plėtros. Vyriausybė priemonę įgyvendino iš dalies. 2021 m. priimti 8 įstatymų pakeitimai, kurių pagrindu atsisakyta nuostatų, susijusių su šio finansavimo būdo taikymu. Rekomendacijos tolimesnę stebėseną tęsiame su tiesiogiai susijusios rekomendacijos "priėmus sprendimus dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo iš anksto teisės aktuose nustatyta mokesčių ir kitų pajamų dalimi taikymo apimties, nustatyti šio finansavimo būdo taikymo atvejus ir tikslus, pagrįsto skiriamų lėšų dydžio nustatymo ir peržiūrėjimo tvarką, atsiskaitymo už šiuo būdu finansuojamos veiklos rezultatus ir lėšų panaudojimą tvarką" įgyvendinimu, kol bus priimti visi suplanuoti įstatymų pakeitimai.
Įvertinti ministro 2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtintos Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų 2016–2020 m. programos vykdymo tikslingumą. Nusprendus programą tęsti, ją parengti teisės aktų nustatyta tvarka.
Nutraukti teisinio reglamentavimo neatitinkančią praktiką, kai konkurso būdu atrenkamas pareiškėjas atlikti viešojo administravimo funkciją- neįgaliesiems svarbių statinių projektų atitikties nustatytiems reikalavimams tikrinimas;Kreiptis į Aplinkos ministeriją, kad bendradarbiaujant būtų parinktas tinkamiausias ir teisiniam reglamentavimui neprieštaraujantis viešojo administravimo funkcijos (neįgaliesiems svarbių statinių projektų sprendinių atitikties nustatytiems reikalavimams tikrinimas), įgyvendinimas.
Aplinkos ministerija atsižvelgdama į Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2019-10-28 kreipimąsi Nr. (25.5E-31)SD-5299 dėl neįgaliesiems svarbių statinių projektų sprendinių atitikties nustatytiems reikalavimams tikrinimo funkcijos, parengė Statybos įstatymo pakeitimo projektą. Vyriausybė 2020-10-30 posėdyje pritarė Aplinkos ministerijos parengtam Statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 42, 46, 49, 53 str., 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27(1), 52 (1) str. įstatymo projektui, kuris Seimo priimtas 2021-05-20 (Nr. XIV-340). Įstatymo 27 str. 9 ir 10 d. atsisakoma nuostatos, kad ir Neįgaliųjų reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ar jo įgaliotos institucijos tikrina neįgaliesiems svarbių statinių projektus. Nuo 2021-11-01 įsigaliojus šio straipsnio pakeitimams, pastatų ir inžinerinių statinių projektų atitikimą specialiesiems neįgaliųjų poreikiams tikrina atestuoti statinių projektų ekspertizės rangovai.
Siekiant užtikrinti projektų atrankos proceso skaidrumą, tinkamą pasiektų rezultatų įvertinimą, nustatyti: vienos projekto paraiškos minimalias ir maksimalias finansavimo sumas; objektyvius pareiškėjų atrankos vertinimo kriterijus, kurie neribotų kitų pareiškėjų galimybės dalyvauti atrankoje; reikalavimus projektų vykdytojams atsiskaityti už vertinimo kriterijus, kurie leistų objektyviai pamatuoti pasiektus rezultatus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriose nustatyti konkursų nuostatų, paraiškų teikimo ir vertinimo, projektų vykdymo ir stebėsenos reikalavimai: 2.11, 8.7 ir 8.8 p. įtvirtinti reikalavimai projektus susieti su konkursą organizuojančios įstaigos strateginiuose veiklos planuose ar įstaigos veiklos planuose numatytų tikslų įgyvendinimu; 8.4 p. – numatyti didžiausią ir mažiausią vienam projektui skiriamą sumą; 105 p. – projekto vykdytojui, atsiskaitant už projekto įgyvendinimo rezultatus, projekto veiklų ataskaitoje nurodyti informaciją apie konkurso nuostatuose išvardytų kiekybinių ir kokybinių rodiklių pasiekimą ir (ar) išlaikymą.Projektų atrankos konkursų organizavimo 2022 metais nuostatai parengti vadovaujantis Projektų administravimo taisyklių nuostatomis.
(V) EX.44 Neužtikrintos tinkamos funkcinės SFMIS2014 galimybės dėl komunikavimo tarp VKS institucijų ir informacijos įvedimo. Rekomenduojame VI:1) užtikrinti SFMIS2014 funkciona-lumą dėl galimybės institucijoms komunikuoti per SFMIS2014 pagal 1K-316(1K-23) patvirtintų taisyklių reikalavimus;2) užtikrinti SFMIS2014 funkciona-lumą dėl informacijos, numatytos FMĮ 1K-511(1K-448) ir FMĮ 1K-337(1K-132) patvirtintose taisyklė-se įvedimo į SFMIS2014.
Siekiant optimizuoti valstybės piniginių išteklių likučius iždo sąskaitose, imtis priemonių gerinti šių išteklių srautų prognozavimą, skatinti ir ugdyti atsakingumą subjektų, teikiančių duomenis šių prognozių rengimui.
Nuo 2020-07-01 įsigaliojo naujos Valstybės piniginių išteklių srautams prognozuoti skirtos informacijos teikimo taisyklių (2011-08-11, Nr. 1K-275) ir Valstybės biudžeto lėšų išdavimo iš valstybės iždo sąskaitos taisyklių (2000-07-21, Nr. 195) redakcijos. Šie teisės aktai reglamentuoja informacijos, skirtos valstybės piniginių išteklių srautų prognozėms rengti, teikimą Finansų ministerijai, mokėjimų paraiškų rengimo ir teikimo tvarką, lėšų prognozavimą ir išmokėjimo kontrolę. Įsigaliojus naujoms redakcijoms, asignavimų valdytojai asignavimų poreikio prognozes Finansų ministerijai pradėjo teikti pagal naują modelį. Išanalizavus Finansų ministerijos pateiktus prognozių duomenis, pastebima, kad patikslinta prognozavimo tvarka turėjo teigiamos įtakos valstybės piniginių išteklių srautų prognozavimo tikslumui – prognozės tapo tikslesnės.
Siekiant turėti konsoliduotus duomenis ekonomiškai pagrįstiems sprendimams priimti, rekomenduojame Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai numatyti priemones, užtikrinančias vienodą pajamų ir sąnaudų ūkinių operacijų, susijusių su kita nei socialinės globos paslaugų teikimo veikla, registravimą ministerijos konsoliduojamose socialinės globos įstaigose.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2022-01-03 raštu įpareigojo socialinės globos įstaigas nuo 2022-01-01 pajamų ir sąnaudų ūkines operacijas registruoti taikant vienodus su Nacionaliniu bendrųjų funkcijų centru suderintus apskaitos principus.
Siekiant, kad nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenys galėtų būti naudojami biudžetams planuoti, fiskaliniams, ekonominiams rodikliams skaičiuoti ir kitiems tikslams, praplėsti dabar konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų aprėptį iki valdžios sektoriaus.
Naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme (2020-10-01 Nr. XIII-3308) numatyta, kad į 2023 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių ataskaitų rinkinius įtraukiami ir valstybės, ir savivaldybės kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ataskaitų rinkiniai, t. y. konsoliduojamų subjektų aprėptis praplečiama iki valdžios sektoriaus. 2021-12-23 Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 str. pakeitimo įstatymo pakeitimu Nr. XIV-840 naujojo teisinio reglamentavimo įsigaliojimas nukeltas vieneriems metams, o 2023-12-19 pakeitmu Nr. XIV-2385 - dar dvejiems metams, t. y. konsoliduojamų subjektų aprėptis praplečiama iki valdžios sektoriaus 2026 m. ir vėlesnių laikotarpių ataskaitų rinkiniuose. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai parengtame nacionaliniame metiniame ataskaitų rinkinyje bus konsoliduoti visų valdžios sektoriaus subjektų finansiniai duomenys.
Nustatyti kraujo ir jo komponentų apskaitos tvarką (įskaitant donorų kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymą) ir užtikrinti, kad ji būtų vienodai taikoma ministerijos konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupėje.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras 2020-04-03 raštu Nr. S-1309 informavo, kad parengė rekomenduojamus kraujo ir jo komponentų buhalterinės apskaitos įrašus. Sveikatos apsaugos ministerija 2024-01-17 informavo, kad ministro 2024-01-08 įsakymu Nr. V-18 patvirtino kraujo donorystę vykdančių įstaigų kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos aprašą. Rekomenduojami apskaitos įrašai neatitinka nuo 2024 m. praktikoje taikomos kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos, todėl rekomendaciją laikome neįgyvendinta. Ją laikysime įgyvendinta, kai įstaigose bus parengta ir taikoma vieninga bendra kraujo ir jo komponentų apskaitos tvarka.
Siekiant turėti išsamesnius duomenis apie valstybės garantijas, patikslinti valstybės garantuojamų paskolų žiniaraščio sudarymo taisykles taip, kad garantijų paskoloms, išduotoms kredito linijos būdu, apskaita būtų atskirta nuo garantijų kitoms paskoloms apskaitos.
2022-04-07 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-124 „Dėl finansų ministro 2004 m. liepos 23 d. įsakymo Nr. 1K-278 „Dėl Valstybės perskolinamų paskolų, skolų, nurašytų perskolinamų paskolų arba skolų, nurašytų delspinigių ir valiutų kursų skirtumo bei revizuojamų perskolinamų paskolų ir skolų, valstybės garantuojamų paskolų žiniaraščių sudarymo ir ataskaitų dėl suteiktų valstybės garantijų pildymo taisyklių bei Beviltiškų perskolinamų paskolų arba skolų taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ 37.11 p. nustatyta, kad ataskaitiniams metams pasibaigus garantijų institucijos kartu su ataskaita už paskutinį ataskaitinio laikotarpio ketvirtį atskiru raštu informuoja Finansų ministeriją, kiek faktiškai suteikta garantijų iki ataskaitinių metų paskutinės dienos pagal pasirašytas kredito linijos sutartis.
Finansų valdymo sistemoje atlikti reikiamus pakeitimus, kad planuojamas parduoti ilgalaikis turtas būtų perkeltas į atsargų sąskaitą.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba 2018 m. birželio mėn. informavo, kad informacinės sistemos keitimai pareikalautų papildomų sąnaudų, o atsižvelgus į 2018 m. birželio mėn. pradėtą valstybės institucijų ir įstaigų atliekamų buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijų konsolidavimą, šiuos keitimus atlikti netikslinga. Remiantis Vyriausybės 2019-12-11 nutarimu Nr. 1252 „Dėl bendrų viešojo sektoriaus finansų valdymo informacinių sistemų ir jų naudojimo“ ir finansų ministerijos 2019-12-16 įsakymu Nr. 1K-386 „Dėl Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos finansų valdymo ir apskaitos posistemio įdiegimo viešojo sektoriaus subjektuose grafiko patvirtinimo“, fondo veiklos apskaita nuo 2021-06-30 turėjo būti tvarkoma naudojant Finansų ministerijos valdomą apskaitos sistemą, o nuo 2022-07-01 apskaitos funkcijas turėjo vykdyti Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras (vadovaujantis Vyriausybės 2018-02-07 nutarimo Nr. 126 pakeitimu (2021-04-28 nutarimo Nr. 280 redakcija), VSDF apskaitą centralizuotai numatyta tvarkyti nuo 2023-05-02 (apskaitos funkcijas vykdys Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras). VSDF valdyba 2022-03-29 informavo, kad fondo valdyboje vyksta perėjimo prie bendros viešojo sektoriaus finansų valdymo informacinės sistemos (FVAIS) darbai, programos pakeitimus dėl planuojamo parduoti ilgalaikio turto perkėlimo į atsargų sąskaitą planuojama atlikti iki 2022-04-08. VSDF valdyba 2022-05-13 informavo, kad apskaita tvarkoma naudojant Finansų ministerijos valdomą apskaitos sistemą (FVAIS), kurios funkcionalumai leidžia ilgalaikį turtą, skirtą parduoti, tvarkyti atsargų sąskaitoje. 2022-03-31 didžiosios knygos duomenimis, toks turtas apskaitytas atsargų sąskaitose.
Rekomenduojame įvertinti teisinio reglamentavimo tinkamumą, prireikus inicijuoti atitinkamus teisės aktų pakeitimus, kurie leistų užtikrinti, kad valstybei nuosavybės teise priklausančio turto – valstybinės kelių žemės ir jiems priskirtos žemės – vertė būtų įtraukiama į finansines ataskaitas.
Nuo 2022-12-31 valstybinės reikšmės keliai ir jiems priskirta žemė registruojama Susisiekimo ministerijos apskaitoje kaip žemė ir infrastruktūros statiniai. Likę neužregistruoti žemės sklypai – probleminiai: gretutiniai sklypai registruoti pažeidžiant Kelių įstatymo 11 str., ir norint išspręsti susidariusią situaciją tenka kreiptis į Generalinę prokuratūrą ginti viešąjį interesą. Juos patikėjimo teise valdanti Lietuvos automobilių kelių direkcija planuoja užregistruoti per 4–5 metus. Kadangi likę neužregistruoti žemės sklypai 2023-03-31 sudaro apie 3,5 proc., rekomendaciją laikome įgyvendinta, tačiau ir toliau stebėsime valstybinės reikšmės kelių užimamos žemės registravimo Nekilnojamojo turto registre procesą.
Priėmus Vyriausybės 2020-12-02 nutarimą Nr. 1350 „Dėl valstybės nematerialiojo turto nurašymo“, FVAIS techninis projektas buvo likviduotas (2020-12-11 pripažinto nereikalingu arba netinkamu (negalimu) naudoti nematerialiojo ir ilgalaikio materialiojo turto nurašymo ir likvidavimo aktas Nr. 1VL-2549) ir nurašytas Vidaus reikalų ministerijos apskaitoje. Dėl SAP programinės įrangos licencijų būklės įvertinimo ir galimo atnaujinimo ekonominio įvertinimo ministerija 2020-10-22 raštu Nr. 7D-269 kreipėsi į Informatikos ir ryšių departamentą prie Vidaus reikalų ministerijos. Gavusi įvertinimą, ministerijos patikėjimo teise valdomo valstybės nematerialiojo ir ilgalaikio bei trumpalaikio materialiojo turto pripažinimo nereikalingu arba netinkamu (negalimu) naudoti komisija pateikė siūlymą nematerialųjį turtą pripažinti nereikalingu ir netinkamu (negalimu) naudoti.Vidaus reikalų ministerijos apskaitoje užregistruotos SAP programinės įrangos licencijos (350 vnt.) yra visiškai nuvertintos, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Atsižvelgiant į Vyriausybės nustatytą inventorizacijos tvarką ir įvertinus miško žemės ir medynų inventorizacijos specifiką, nustatyti šio turto inventorizacijos tvarką.
Ministerija pateikė Vyriausybei miškų įstatymo Nr. I-671 pakeitimo projektą, kuriame keičiamas Miškų valstybės kadastro teisinis reguliavimas, o jam pasikeitus ministerija planuoja parengti miškų inventorizacijos tvarkos aprašą. Kadangi Miškų įstatyme minimos inventorizacijos atlikimo tikslas – nustatyti miško išteklius, jų kokybę, teikti informaciją apie miškų gamtinę ir ūkinę būklę, rengiant miškų inventorizacijos tvarkos aprašą turėtų būti atsižvelgta į Vyriausybės 2022-06-15 nutarimu Nr. 630 patvirtintų Inventorizacijos taisyklių nuostatas. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus parengta nauja miško žemės ir medynų inventorizavimo tvarka ir kai miško žemės ir medynų inventorizacija bus atlikta teisės aktų nustatyta tvarka.
Nustatyti kontrolės priemones, užtikrinančias teisingų duomenų apie mineralinių išteklių kiekį ir vertę pateikimą finansinėse ataskaitose.
Finansų ministerija 2022-06-14 įsakymu Nr. 1K-221 patvirtino 30-ąjį viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartą „Mineraliniai ištekliai“, kuris taikomas 2022 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių finansinių ataskaitų rinkiniams. Lietuvos geologijos tarnyba planuoja parengti mineralinių išteklių sąlyginių verčių apskaičiavimo pagal šio standarto tvarkos aprašą, kuris pakeis Lietuvos geologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos direktoriaus 2014-03-14 įsakymu Nr. 2-2 patvirtintą Mineralinių išteklių vertės skaičiavimo metodiką. Apraše bus nustatytos kontrolės priemonės, užtikrinančios teisingus finansinių ataskaitų duomenis apie mineralinių išteklių kiekį ir vertę. Rengdama aprašą Lietuvos geologijos tarnyba 2024-05-24 kreipėsi metodinės pagalbos į Finansų ministeriją. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai bus parengtas ir praktikoje pradėtas taikyti mineralinių išteklių kiekio ir vertės apskaičiavimo tvarkos aprašas.
Siekiant užtikrinti projektų atrankos proceso skaidrumą, viešumą, lėšų priemonėms finansuoti panaudojimo efektyvią kontrolę ir tinkamą pasiektų rezultatų įvertinimą, rekomenduojame: patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus:●detalizuoti balų skyrimo tvarką, nurodant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas;●atsisakyti nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankoje;●projektų atrankoje vertinimui naudojant kelis vertinimo objektus apimančius vertinimo kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį;●numatyti privalomą pamatuojamų planuojamų projekto rezultatų pateikimą, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams;●numatyti privalomą projektų rezultatų viešinimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-11-24 įsakymu Nr. V-2139 patvirtinti 2022 m. kvietimai teikti paraiškas projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui bei asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai, ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtrai, priežiūrai ir remontui atlikti. Šiuose dokumentuose detalizuota balų skyrimo tvarka, nurodyta, kokiems požymiams esant, kiek balų skiriama; projektų atrankoje atsisakyta nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų, vertinimo sąlygų; projektų atrankoje neatsisakyta kelis vertinimo objektus apimančių vertinimo kriterijų dėl bendradarbiavimo su partneriais, nes ne visose paraiškose toks numatomas, todėl kriterijus jungiamas su kitu kriterijumi, kad nebūtų niekaip diskriminuojami nei projektai, kurie turi partnerius, nei projektai, kuriuose partnerių įtraukimas nenumatytas (4.4 partnerystė pagrįsta (jei taikoma), pareiškėjas turi finansinius, administracinius išteklius ir organizacinius gebėjimus tęsti sporto projekto veiklas). Šie vertinimo kriterijai yra patvirtinti Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 „Dėl Sporto rėmimo fondo lėšų paskirstymo proporcijų, Sporto rėmimo fondo administravimui skirtų lėšų dalies nustatymo ir sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (paskutinė redakcija 2020-06-30).Teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams, numatytas privalomas pamatuojamų projekto rezultatų pateikimas – Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui ir asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai finansavimo ir administravimo taisyklių, patvirtintų švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 (2021-12-09 redakcija), 1 priede (paraiškos formos 4–6 dalyse) ir Kvietimu patvirtintose Sporto projekto veiklų tvarkaraščio ir Sporto rėmimo fondo finansuojamo sporto projekto galutinės dalykinės ataskaitos formose. Minėto įsakymo 174 ir 175 p. numatyta, kad už tinkamą įgyvendinamų projektų viešinimą ir viešinimo rezultatus tiesiogiai atsakingi projektų vykdytojai, o viešinime be projektų vykdytojų dalyvauja ir Švietimo mainų paramos fondas, kuris informaciją apie fondo lėšų administravimą skelbia savo interneto svetainėje. T. y. nenumatoma, kad informacija apie projektų rezultatus bus skelbiama ministerijos ar fondo lėšas administruojančio Švietimo mainų paramos fondo interneto svetainėje. Ministerijos interneto svetainėje (https://smsm.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/smm-sportas/sporto-remimo-fondas) ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/) viešinama ši informacija: kvietimai, finansuojamų projektų sąrašai, jiems skirtos sumos ir pan., informacija apie baigtų vykdyti projektų rezultatus (skelbiami įvykusių renginių skaičius, dalyvių skaičius, panaudotų lėšų statistika). Kiekvienas projektas privalomai turi viešinti projekto rezultatus iki galutinės ataskaitos pateikimo, dalis tokių straipsnių yra skelbiama ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/apie-fonda/ – skelbiama nuo spalio 1 d.). Įsigaliojus Sporto įstatymo pakeitimams, ministerijos svetainėje informacija nebus skelbiama, kadangi sprendimus priims ministro įgaliota įstaiga, kuri ir skelbs informaciją. Konstituciniam Teismui 2020-11-03 priėmus nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl LR įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties LR Konstitucijai“, peržiūrėtas Sporto įstatymas ir patvirtintas nauja redakcija (2022-01-18 Nr. XIV-908, įsigaliojo 2022-07-01 (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2022-01-29)) ir visas Sporto rėmimo fondo modelis: nelieka fiksuoto dydžio nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.), loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.); per metus nepanaudotos lėšos grąžinamos į biudžetą. Nuo 2022-07-01 veiklą pradėjo įsteigta biudžetinė įstaiga – Nacionalinė sporto agentūra, kuri įgyvendina valstybės sporto politiką aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo srityse, vykdo visas sporto finansavimo funkcijas. Patikslintas Sporto rėmimo fondo modelis – pakeistas iš esmės Sporto įstatymo 17 str., kuris nustato Lietuvos fizinio aktyvumo finansavimą, numatytas programinis ir projektinis finansavimas (finansuojami nacionaliniai ir regioniniai fizinio aktyvumo projektai ir sporto bazių pagerinimo projektai).
Siekiant teisingos socialinių išmokų sąnaudų apskaitos, VSDF valdybai rekomenduojame Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus arba parinkti kitas priemones, užtikrinančias laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl išmokų bankrutuojančių, bankrutavusių ar likviduotų dėl bankroto įmonių darbuotojams skyrimo perkėlimą / registravimą Finansų valdymo sistemoje.
2021 ir 2022 m. neužregistruotos sąnaudos ir sukauptos mokėtinos sumos buvo įtrauktos į apskaitą , o 2023 m. liepą – įdiegta programinė įranga, kuri, pagal VSDF valdybos pateiktą informaciją, automatiniu būdu identifikuoja paskirtas, bet neišmokėtas, nepensines išmokas ir užtikrina visų sąnaudų bei įsipareigojimų užregistravimą apskaitoje tinkamu laikotarpiu
Siekiant teisingos socialinių išmokų sąnaudų apskaitos, VSDF valdybai rekomenduojame Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus, užtikrinančius laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl ilgalaikio darbo ir sankcijų taikymo išmokų skyrimo perkėlimą į Finansų valdymo sistemą.
Valdybos direktoriaus pavaduotojo 2023-06-29 įsakymu Nr. V-265 buvo patvirtintos atnaujintos Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūros ir Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūros. Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūrų 38 p. numatyta, kad ataskaitinio laikotarpio pabaigoje VSDF valdybos Fondo finansų ir apskaitos skyriaus specialistas suformuoja neįtrauktų į kontrolinį žiniaraštį išmokų gavėjų sąrašą (neįvykdyti išmokų įsipareigojimai) ir jos pagrindu registruoja finansinius įrašus FVS. Su šio sąrašo formavimu susijusios vidaus kontrolės procedūros yra numatytos Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūrų 2.1 ir 2.2 p.Įdiegti programiniai pakeitimai, kurie leidžia automatiniu būdu identifikuoti paskirtas, bet neišmokėtas nepensines išmokas. 2024-01-17 raštu Nr. (1.78E)I-481 gautas VSDF valdybos patvirtinimas, kad 2023-09-13 pateiktas programinės įrangos užsakymas KTM-232293, kuris turėjo sudaryti galimybę sąnaudų įrašus į FVS perduoti pagal sprendimų skirti ilgalaikio darbo išmokas priėmimo ir užregistravimo datą, 2023-12-19 buvo įvykdytas ir veikia be trūkumų. Pateikti pavyzdžiai įrodo, kad priimti sprendimai pagal Dokumentų valdymo sistemos duomenis yra užregistruoti apskaitoje tą laikotarpį, kai buvo prisiimti įsipareigojimai mokėti ilgalaikio darbo išmokas.
Įvertinti sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti, administravimui būtinų išlaidų poreikį ir keisti teisinį reglamentavimą taip, kad jis užtikrintų šio poreikio finansavimą.
Valstybinė ligonių kasa (VLK) ir Sveikatos apsaugos ministerija atliko analizę, siekiant nustatyti sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimui, administravimui būtinų išlaidų poreikį. Atsižvelgiant į tai, buvo parengtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymas projektas, kuris priimtas 2022-11-03. Įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1489 įsigaliojo nuo 2023-01-01. Pasikeitus įstatymo 27 str. 12 d. sąskaitos (kurioje kaupiamos sveikatos priežiūros įstaigų įmokos) administravimui skiriamų lėšų procentinis dydis padidėjo iki 6 proc. (buvo 1 proc.) metinių sąskaitos pajamų. Aiškiai reglamentuota, kokios išlaidos apmokamos iš padarytai žalai atlyginti sąskaitos. Taip pat reglamentuota, kad sveikatos apsaugos ministras nustato išsamią įmokų į sąskaitą apskaičiavimo, jų mokėjimo tvarką, išlaidas, priskirtinas sąskaitos administravimo išlaidoms, sąskaitos administravimo ir sąskaitos lėšų naudojimo tvarką (27 str. 11 d.).Sveikatos apsaugos ministras 2020-12-30 įsakymu Nr. V-2012 pakeitė Asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokų į sąskaitą, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti, apskaičiavimo mokėjimo, sąskaitos administravimo ir sąskaitos lėšų naudojimo tvarkos ir išlaidų, priskirtinų sąskaitos administravimo išlaidoms, aprašą ( patvirtintą 2020-01-10 įsakymu Nr. V-40) ir nustatė išlaidas, priskiriamas sąskaitos administravimo išlaidoms. VLK direktorius 2023-12-15 įsakymu Nr. 1K-394 patvirtino sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti, administravimo išlaidų skaičiavimo ir lėšų šioms išlaidoms padengti pervedimo į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą tvarkos aprašą. 2024-04-26 įsakymu Nr. 151 patvirtino VLK administruojamos sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti, finansinės apskaitos vadovą.
Užtikrinti, kad Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje būtų paskelbta visa Teisėkūros pagrindų įstatyme nurodyta informacija.
Seimas 2019-05-28 priėmė Teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymą. Įstatyme nustatyta, kad galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą atliekanti ministerija informaciją, susijusią su galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimu, skelbia Teisės aktų informacinėje sistemoje. Šioje informacinėje sistemoje ir galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą atlikusios ministerijos interneto svetainėje per penkias darbo dienas nuo parengimo paskelbiama galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo ataskaita.Vyriausybės darbo reglamento 21 p. ir 38 p. (atitinkami pakeitimai padaryti 2019-05-22 Vyriausybės nutarimu Nr. 513) numato, kad rengėjai, teikdami teisės akto projektą institucijoms derinti ir Vyriausybei svarstyti, turi pateikti informaciją bei duomenis, pagrindžiančius siūlomo teisinio reguliavimo naudą bei įgyvendinimo kaštus, taip pat pateikti informaciją apie konsultacijų su visuomene būdus, terminus, apibendrintus konsultacijų rezultatus, o teikiant Vyriausybei svarstyti teisės akto projektą – gautas suinteresuotų asmenų pastabas ir pasiūlymus, šių pastabų ir pasiūlymų įvertinimą. Teisės aktų projektai derinami su institucijomis ir teikiami Vyriausybei svarstyti naudojantis Seimo kanceliarijos teisės aktų informacine sistema (toliau – Sistema). Sistemoje skelbiami visi teisės akto projektų (kiekvienos projekto versijos) lydraščiai ir teikimai. Taip užtikrinama, kad Teisėkūros pagrindų įstatyme nurodyta informacija būtų skelbiama.Vyriausybė 2021-05-05 nutarimu Nr. 308 patvirtino Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodiką. Metodikos 55 p. nustatyta, kad ex post vertinimą atliekanti ministerija savo interneto svetainėje, TAIS, prireikus – ir kitomis pasirinktomis priemonėmis skelbia ex post vertinimo plano projektą, ex post vertinimo planą ir ex post vertinimo ataskaitos projektą bei galutinę ex post vertinimo ataskaitą, taip pat gali skelbti ir kitą informaciją, susijusią su ex post vertinimu (pvz., vykdant viešąsias konsultacijas gautus apibendrinamuosius duomenis, kvietimą teikti nuomonę dėl vertinamo teisinio reguliavimo taikymo ir veikimo).Informacijos skelbimo reikalavimai ir procesai bus atitinkamai aptarti ir rengiant Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos pakeitimus. 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą, kurios peržiūrą planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketvirčio. Rekomendacijos stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Siekdami turėti teisingus ir patikimus Valstybinio studijų fondo finansinius duomenis, rekomenduojame įvertinti finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo fonde įgyvendinimą ir pagal kompetenciją imtis priemonių užtikrinti, kad fondo finansinė apskaita būtų organizuojama ir tvarkoma vadovaujantis teisės aktais.
2024 m. Valstybinio studijų fonde pasikeitė vadovas ir asmuo, atsakingas už finansinės apskaitos tvarkymą. Finansinės apskaitos procesai nuolat tobulinami, o dokumentai, reglamentuojantys finansinę apskaitą ir vidaus kontrolę, yra atnaujinami. Už 2024 metus reikšmingų apskaitos klaidų nenustatyta.
Siekiant sudaryti sąlygas teisėkūros procesui tobulinti, užtikrinti duomenų, susijusių su teisėkūros procesu, dokumentavimą, kaupimą ir sisteminimą.
Teisėkūros pagrindų įstatyme, Vyriausybės darbo reglamente ir Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodikoje reglamentuota, kad informacija, susijusi su galiojančio ir siūlomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimu turi būti skelbiama tiek Teisės aktų informacinėje sistemoje (TAIS), tiek ministerijų interneto svetainėse. 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą, peržiūrą planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. Rekomendacijos stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Siekiant užtikrinti valstybės rezervo kaupimui ir tvarkymui suplanuotų asignavimų tikslingą panaudojimą ir jų kontrolę, imtis priemonių, kad Valstybės rezervo įstatymo nuostatos būtų suderintos su strateginį ir biudžeto planavimą reglamentuojančiais teisės aktais.
Siekiant teisingos socialinių išmokų sąnaudų apskaitos, VSDF valdybai rekomenduojame sukurti programinės įrangos funkcionalumus, leidžiančius automatiniu būdu identifikuoti atvejus, kai pasikeičia Apdraustųjų registro duomenys, turintys įtakos skirtų (išmokėtų) ilgalaikio darbo ir sankcijų taikymo išmokų dydžiui, ir užtikrinančius teisingą bei laiku atliekamą jų perskaičiavimą.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės, kurias įgyvendindama VSDF valdyba:- 2022 m. rugpjūčio mėn. baigė diegti programinės įrangos pakeitimus, leidžiančius automatiniu būdu identifikuoti atvejus, kai pasikeičia Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro duomenys, turintys įtakos skirtų (išmokėtų) ilgalaikio darbo ir sankcijų taikymo išmokų dydžiui ir užtikrinantys teisingą bei laiku atliekamą jų perskaičiavimą. - 2022-06-30 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos direktoriaus pavaduotojo įsakymu Nr. V-254 patvirtino naujas Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūras ir Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūras, kuriomis nustatytos periodinės išmokų perskaičiavimo procedūros, pasikeitus Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro duomenims, taip pat procedūros, užtikrinančios priimamų sprendimų teisingumo ir savalaikiškumo bei išmokų skyrimo ir mokėjimo kontrolę.Gauti įrodymai, kad sukurtos procedūros vykdomos ir programinė įranga identifikuoja nurodytus atvejus.
Ištirti aplinkybes, kodėl išmokos buvo skaičiuotos neteisingai, ir įstatymų nustatyta tvarka išieškoti padarytą žalą iš kaltų asmenų.
Žuvininkystės tarnyba prie Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerijos
Žuvininkystės tarnyba ištyrė aplinkybes, dėl kurių išmokos atleistiems darbuotojams buvo apskaičiuotos neteisingai (2018-11-16 išvada Nr. R23/2018-7). Tarnybai grąžinta 3544,35 Eur atleistiems darbuotojams permokėtos sumos, iš kurios 1087,35 Eur sudaro atleistų darbuotojų grąžinta suma ir 2457,00 Eur - pagal susitarimą dėl padarytos žalos atlyginimo, sudarytą su neteisingai išmokas atleistiems darbuotojams apskaičiavusia darbuotoja.
Siekiant racionaliai naudoti ministerijai skirtas lėšas, įvertinti 2014-10-16 įsakymu Nr. 3D-745 patvirtintą Žemės, maisto ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros 2015–2020 metų programos tikslingumą. Nusprendus jos vykdymą tęsti, programą parengti teisės aktų nustatyta tvarka.
2021-06-23 žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-409 buvo pakeista Žemės, maisto ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros 2015-2020 metų programa. Pakeitimu buvo pratęstas programos galiojimas iki 2022 m. pabaigos. Nuo 2023-01-02 įsigaliojo Žemės ūkio ministro 2022-12-23 įsakymu Nr. 3D-865 patvirtintos Žemės ūkio, maisto ūkio ir žuvininkystės 2023–2027 metų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros finansavimo taisyklės. Šiose taisyklėse numatytos projektų atrankos procedūros, finansavimo skyrimo ir atsiskaitymo už lėšų panaudojimą bei jų kontrolės, atsakomybės ir projektų viešinimo tvarka. Finansuojamų projektų kryptys bus nustatomos atsižvelgiant į Vyriausybės programą, 2021–2030 m. nacionalinį pažangos planą, Žemės ūkio ministerijos ir ES strateginius planavimo dokumentus, taip pat ministerijos politikos formavimo ir įgyvendinimo prioritetus trumpuoju (iki 3 metų) laikotarpiu.
Pakeisti ir papildyti teisės aktus, reglamentuojančius apsaugos reglamentų išdavimą, nustatant, kad jie būtų išduoti visiems tokių vertybių valdytojams.
Kultūros ministro 2014 m. gruodžio 18 d. įsakymu Nr. ĮV-974 patvirtintasKultūros paveldo objektų individualių apsaugos reglamentų rengimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta, kad apsaugos reglamentai išduodami visiems vertybių valdytojams.
Taikyti tokius buhalterinės apskaitos metodus / tvarką, kad būtų užtikrinta, jog sukauptas rezultatas bus pateikiamas pagal atskiras socialinio draudimo rūšis (atsižvelgiant į tai, kad įstatymu yra patvirtinami ne tik bendrieji įmokų tarifai, bet ir jų dydžiai, taikomi tam tikroms socialinio draudimo rūšims).
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba rekomendaciją planavo įgyvendinti atsižvelgdama į 2020-10-01 priimtus Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimus ir jų įgyvendinimo terminą (2023 m.). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams, t. y. nuostatos bus taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams.Seimas priėmė Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymą (2023-05-23 XIV-1966). Įstatymu nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, apibrėžtos naujos sąvokos, taikomos visų šių fondų atžvilgiu, tame tarpe, socialinės įmokos, socialinės išmokos, valstybės socialinio fondo pajamos, valstybės socialinio fondo sąnaudos ir kt. Taip pat nustatyta, kad VSDF biudžeto pajamos, gaunamos iš socialinio draudimo įmokų, apskaitomos pagal atskiras socialinio draudimo rūšis. Toks informacijos apie VSDF biudžeto pajamas pateikimas geriau atspindės atskirų socialinio draudimo rūšių įmokų ir išmokų ryšį bei sudarys prielaidas valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinyje pateikti sukauptus rezultatus pagal atskiras socialinio draudimo rūšis bei, atitinkamai, suteiks reikšmingą informaciją priimant sprendimus dėl socialinio draudimo įmokų tarifų ar socialinio draudimo išmokų dydžių. Šiais pakeitimais sudarytos sąlygos palyginti pajamas ir sąnaudas vienodais pjūviais planavimo ir atskaitomybės laikotarpiais. Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m.valstybės socialinių fondų biudžetų projektus. Visų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. VSDF valdyba informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte taiko 2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus.Atsižvelgiant į priimtus teisės aktus, VSDF valdyboje 2023 m. atlikti Finansų valdymo sistemos pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją.
Siekiant užtikrinti, kad teisės aktuose būtų aiškiai ir nuosekliai nustatyta atsakomybė už Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos veiklos planavimą, veiklos ir rezultatų susiejimą su finansais ir rezultatų stebėseną ir vertinimą, nustatyti kas tvirtina Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos strateginį veiklos planą.
Vaikų išlaikymo išmokų apskaitos srityje peržiūrėti gautinų sumų nuvertėjimui įtakos turinčius veiksnius ir pagal poreikį tikslinti Apskaitos politiką, o joje nustatytus kriterijus taikyti praktikoje.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba Vaikų išlaikymo išmokų apskaitos srityje peržiūrėjo gautinų sumų nuvertėjimui įtakos turinčius veiksnius ir patvirtino fondo Apskaitos politiką (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2022m. balandžio 28 d. įsakymas Nr.V-164 „Dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2013 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr.V-386 „Dėl valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos patvirtinimo“ pakeitimo“). VSDF valdybos Klaipėdos sk. informavo, kad programinės įrangos užsakymas KTM 154886 „Dėl vaikų išlaikymo išmokų ir permokų nuvertėjimo skaičiavimo“ įdiegtas Įmokų taikomojoje sistemoje (Įmokų TS) ir 2023 metų apskaitoje automatiniu būdu taikomas praktikoje: vaikų išlaikymo išmokų ir permokų nuvertėjimas skaičiuojamas ir ataskaitos formuojamos Įmokų TS, taikant nustatytus nuvertėjimo skaičiavimo kriterijus ir procentinius dydžius.
VĮ „Prabavimo rūmai“ (2014-09-10), UAB „Lietuvos Energija“ (2014-09-11) ir VšĮ Centrinė projektų valdymo agentūra parengė ar peržiūrėjo ir atnaujino finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus. UAB „Lietuvos Energija“ atnaujintoje Bendrovės grupės iždo valdymo politikoje papildomai nustatytos lėšų diversifikavimo taisyklės, patikslintas tarptautinių reitingo agentūrų ilgalaikio skolinimosi kredito reitingų sąrašas, atnaujintos nuostatos dėl įgyvendintų korporatyvinio valdymo reikalavimų bei pasikeitusios bendrovės grupės įmonių struktūros. UAB „Viešųjų investicijų plėtros agentūra“ patvirtino Finansinės rizikos valdymo procedūrą, tačiau laisvomis lėšomis pradės disponuoti tik baigus atlikti veiksmus, susijusius su įstatų keitimu 2016-03-17 finansų ministrui priėmus sprendimą padidinti bendrovės įstatinį kapitalą. VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ ir UAB „Būsto paskolų draudimas“ finansinės rizikos valdymo reglamentavimas yra pakankamas.
Siekiant sumažinti administracinę naštą bei užtikrinti teisingą fondų fondų lėšų naudojimą, rekomenduojame priimti sprendimus dėl priemonių gerinant jų valdymą.
XVIII-osios Vyriausybės programos, patvirtintos Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatų įgyvendinimo plane numatyta pabaigti Nacionalinių plėtros įstaigų (NPĮ) struktūrinę pertvarką, konsoliduojant jas į vieną stiprią nacionalinę plėtros įstaigą, įgalinant ją vykdyti tvariųjų (žaliųjų) finansų instituto ir vystomojo bendradarbiavimo veiklas. 2022-01-26 Vyriausybės pasitarime (protokolas Nr. 4) buvo pritarta NPĮ (UAB „Investicijų ir verslo garantijos“ (INVEGA), UAB Viešųjų investicijų plėtros agentūra (VIPA), UAB Žemės ūkio paskolų garantijų fondas (ŽŪPGF), UAB Valstybės investicijų valdymo agentūra (VIVA) ir UAB „Valstybės investicinis kapitalas“ (VIKA)) konsolidavimui INVEGA pagrindu. Vyriausybės 2022-10-19 nutarimu Nr. 1041 sudaryta įmonių grupė (INVEGA – patronuojanti bendrovė, o VIPA, VIVA, ŽŪPGF – jos dukterinės bendrovės). Vyriausybės 2023-02-15 nutarimu Nr. 90 pavedimas vykdyti NPĮ veiklą paliktas tik INVEGAI, kuri yra vienintelė Lietuvoje veikianti NPĮ. Taip pat, įgyvendinant NPĮ konsolidavimo reformą ir siekiant jos pagrindinio tikslo – turėti vieną stiprią NPĮ, 2023-06-20 priimtas Nacionalinių plėtros įstaigų įstatymo Nr. XIII-1257 pavadinimo, 1, 4, 6, 7 straipsnių pakeitimo ir 11(1) straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-2078, kuriuo pakeistas Nacionalinių plėtros įstaigų įstatymo pavadinimas, o kitos įstatymo nuostatos pritaikytos vienai NPĮ. 2023-07-21 priimtas finansų ministrės įsakymas Nr. 1K-281 dėl INVEGA reorganizavimo prijungiant VIPA ir ŽŪPGF (reorganizavimo užbaigimo). Nuo 2023-12-15 įsigaliojo nauja INVEGA struktūra su integruotomis prijungtomis dukterinėmis bendrovėmis (https://invega.lt/struktura-ir-kontaktai/struktura/84).
Susisiekimo ministro valdymo srities VĮ Vidaus vandens kelių direkcija, neturinti finansinės rizikos valdymo politikos dokumentų, jų nerengs, nes finansinės rizikos valdymas jiems neaktualus dėl ribotų laisvų piniginių lėšų. Kitai įmonei, AB „Lietuvos jūrų laivininkystei“, turėjusiai parengti finansinės rizikos valdymo politikos dokumentus, rekomendacija neaktuali, nes Klaipėdos apygardos teismas 2015-12-14 nutarė iškelti bankroto bylą (nutartis įsiteisėjo 2015-12-29). Visos kitos ministro valdymo srities įmonės turi finansinės rizikos valdymo dokumentus.
Visos Žemės ūkio ministro valdymo srities valstybės valdomos įmonės ir viešosios įstaigos turi pasitvirtinusios finansinės rizikos valdymą reglamentuojančius dokumentus.
Įteisinti naudojamus veikiančius valstybės informacinius išteklius ir nustatyti kontrolės priemones, užtikrinančias kuriamų išteklių įteisinimą laiku.
Žemės ūkio ministerija iki 2023-12-27 įteisino dešimt informacinių sistemų iš vienuolikos, viena informacinė sistema likviduota.
Siekiant užtikrinti viešojo intereso apsaugą pavestose veiklos srityse, numatyti kontrolės priemones, kurios padėtų operatyviau nustatyti veiklos srityse padarytus viešojo intereso pažeidimus ir užtikrintų, kad nedelsiant būtų imtasi priemonių jiems pašalinti.
Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos (toliau – Inspekcija) viršininkas 2014-09-30 įsakymu Nr. 1V-128 patvirtino Viešojo intereso gynimo Valstybinėje teritorijų planavimo ir statybos inspekcijoje prie Aplinkos ministerijos tvarkos aprašą (toliau – Aprašas), kuriuo siekiama racionalaus, greito ir efektyvaus viešojo intereso gynimo, atliekant teritorijų planavimo ir statybos valstybinę priežiūrą. Aprašo 5 p. nustatyta, kad Inspekcija galimus viešojo intereso pažeidimus gali nustatyti nagrinėdama skundus ar prašymus, sudarančius pagrindą ginti viešąjį interesą, arba pagal kompetenciją vykdydama kitas teisės aktuose nustatytas funkcijas (pavyzdžiui, nagrinėdama prašymus, atlikdama planinius patikrinimus, savo iniciatyva tikrindama statybą, vykdydama reidus ir kt.). Aprašo 18 ir 20 p. numatyta, kad jei tam, kad būtų pašalinti nustatyti galimi viešojo intereso pažeidimai, reikia kreiptis į teismą ar prokuratūrą dėl viešojo intereso gynimo, už pažeidimų nagrinėjimą atsakingas specialistas parengia rašytinę išvadą apie nustatytus teisės aktų pažeidimus, kuri yra pagrindas atsakingiems Inspekcijos specialistams, kurių veiklos sritis yra teisė, parengti ieškinį ar prašymą teismui arba prašymą prokuratūrai ginti viešąjį interesą; prašymas prokuratūrai ginti viešąjį interesą turi būti parengtas ir užregistruotas Inspekcijos dokumentų valdymo informacinėje sistemoje „Avilys“ ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo išvados registracijos šioje informacinėje sistemoje.
Siekiant užtikrinti, kad naujasis trijų pakopų medicinos atsargų kaupimo modelis veiktų efektyviai, o sukauptos atsargos ekstremaliųjų situacijų metu patenkintų padidėjusius gydymo įstaigų poreikius, patikslinti gydymo įstaigų atsargų kaupimo ir panaudojimo stebėsenos procedūras.
Reglamentuoti informacijos apie patikrinimų metu nustatytus Higienos normų pažeidimus, perdavimo visuomenės sveikatos centrams tvarką (terminus ir būdus).
Socialinių paslaugų priežiūros departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2014 m. balandžio 24 d. įsakymu Nr. V-45 pakeistas Atitikties socialinės globos normoms vertinimų tvarkos aprašas ir papildytas punktu, nurodančiu, kad departamentas per 14 d. po atlikto vertinimo informuos atitinkamus Visuomenės sveikatos centrus apie nustatytus ar galimus žymius neatitikimus higienos normoms.
Tobulinti vaiko nuomonės išklausymo procedūrą: numatyti, kad ikiteisminio įvaikinimo proceso metu išklausant vaiko nuomonę dalyvautų ne tik suinteresuotas asmuo (globėjas), bet ir VTAS specialistai.
Siekiant, kad būtų įvykdyta kuo daugiau teismų sprendimų, pagal kuriuos į valstybės biudžetą turi būti išieškotos pinigų sumos, patikslinti Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2006-05-11 įsakymu Nr. V-182 patvirtintas Vykdomųjų dokumentų registravimo, pateikimo vykdyti ir vykdymo taisykles taip, kad atstovaujant valstybei teismų sprendimų vykdymo procese būtų aktyviai domimasi sprendimų vykdymo eiga ir, esant reikalui, priimami sprendimai, leidžiantys paspartinti priteistų pinigų sumų į valstybės biudžetą išieškojimą.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos viršininko 2006-05-11 įsakymu Nr. V-182 (2014-10-28 įsakymo Nr. V-397 redakcija) patvirtintų Vykdomųjų dokumentų registravimo, pateikimo vykdyti ir vykdymo taisyklių 15 p. nustatyta, kad apie vykdomųjų dokumentų, pagal kuriuos turi būti išieškotos didesnės kaip 5179 litų (1500 eurų) sumos, vykdymo eigą antstolis užklausiamas, jeigu po jo pateikimo vykdyti ar po informacijos apie jo vykdymo eigą gavimo iš antstolio praėjo pusė metų ir per šį laikotarpį į Valstybinės mokesčių inspekcijos biudžeto pajamų surenkamąją sąskaitą nebuvo išieškota visa ar dalis išieškotinos sumos.
Paskelbti įstaigos interneto puslapyje dažniausiai pasitaikančių pažeidimų vaikų globos įstaigose apibendrinimus ir gerosios praktikos, teikiant socialines paslaugas vaikų globos įstaigose, pavyzdžius.
Įstaigos interneto puslapyje paskelbtas leidinys „Vaikų socialinės globos kokybė ir jos vertinimas“, kuriame paskelbti dažniausiai nustatyti neatitikimai vaikų globos įstaigose ir su jais susijusios rekomendacijos.
Siekiant geriau išnaudoti sukurtų paslaugų galimybes, informuoti asmenis apie galimybę el. būdu pranešti apie dingusį asmens tapatybės dokumentą ir vietas, kur galima patikrinti biometrinius duomenis, atsiimant pagamintus dokumentus.
Siekiant geriau informuoti asmenis apie galimybę elektroniniu būdu pranešti apie prarastą asmens dokumentą per Viešųjų paslaugų, susijusių su asmens ir kitų dokumentų išdavimu, konsultavimu, teikimo Lietuvos Respublikos piliečiams ir užsieniečiams informacinę sistemą (toliau - EPEKIS) teritorinių policijos įstaigų migracijos padalinių viršininkai įpareigoti užtikrinti, kad teritorinių policijos įstaigų interneto svetainėse būtų įkelta informacija apie EPEKIS teikiamas elektronines paslaugas ir asmenų priėmimo vietose esančiuose informaciniuose stenduose būtų iškabinta informacija apie teikiamas elektronines paslaugas, taip pat Migracijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos (toliau - Migracijos departamentas) priimamajame dalinami lankstinukai apie EPEKIS teikiamas elektronines paslaugas. Migracijos departamento interneto svetainėje interesantų skiltyje sukurta nauja rubrika „Praradote dokumentą? Praneškite!”, kurioje pateikta informacija apie elektroninę paslaugą ir nuoroda į EPEKIS.
Pakeisti ministerijos IT investicijų planavimo ir skyrimo sistemą taip, kad visiems teisingumo ministro valdymo srities informaciniams ištekliams tenkančios investicijos būtų vertinamos taikant tinkamus kriterijus.
Teisingumo ministerija 2015-06-26 elektroniniu paštu informavo, kad visiems teisingumo ministro valdymo srities informaciniams ištekliams tenkančios investicijos būtų vertinamos taikant tinkamus kriterijus, 2015 m. birželio12 d. teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-150 buvo patikslinti Teisingumo ministro valdymo sričių investicijų projektų atrankos kriterijai ir jų reikšmės.
Didinti atliekamų planinių patikrinimų apimtis.
Padidinta atliekamų planinių patikrinimų apimtis: 2013 m. buvo atlikti 23 įstaigų, teikiančių socialinę globą vaikams patikrinimai vietoje ir 6 nuotoliniu būdu; 2014 m. buvo atlikti 21 įstaigos, teikiančios socialinę globą vaikams, patikrinimai vietoje ir 150 nuotoliniu būdu.
Tobulinti darbo laiko sąnaudų normatyvus - numatyti didesnį, nei bendras, vienam vaikui, turinčiam emocijų ir elgesio sutrikimą, paslaugas teikiančių darbuotojų darbo laiko sąnaudų normatyvą.
Buvo pakeistas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2014 m. balandžio 7 d. įsakymas Nr. A1-181 „Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2006 m. lapkričio 30 d. įsakymo Nr. A1-317 „Dėl socialinę globą teikiančių darbuotojų darbo laiko sąnaudų normatyvų patvirtinimo“ pakeitimo, kuriuo numatytas didesnis nei bendras vienam vaikui, turinčiam emocijų ir elgesio sutrikimą, paslaugas teikiančių darbuotojų darbo laiko sąnaudų normatyvas.
Parengti dokumentą, kuriame būtų numatyta, kaip vertinti kultūros paveldo objekto būklės pokytį, ir užtikrinti, kad būtų organizuoti mokymai stebėseną vykdantiems Kultūros paveldo departamento ir savivaldybių atsakingiems darbuotojams apie jo taikymą.
Kultūros ministro 2014 m. lapkričio 5 d. įsakymu Nr. ĮV-786 patvirtintas Nekilnojamojo kultūros paveldo objektų stebėsenos taisyklių pakeitimas, o kultūros ministro 2014 m. lapkričio 5 d. įsakymu Nr. ĮV-787 patvirtintos Kultūros paveldo objekto būklės tikrinimo taisyklės, kuriose numatyta kultūros paveldo objektų būklės pokyčio vertinimo kriterijai.Kultūros paveldo departamentas 2014 m. lapkričio 19 d. organizavo respublikinį paveldosaugininkų seminarą, kurio metu stebėseną vykdantiems Kultūros paveldo departamento ir savivaldybių specialistams vyko mokymai apie šių teisės aktų taikymą.
Įvertinus ataskaitos 1 skyriuje pateiktą informaciją apie draudėjus, kurie neteisingai ir neišsamiai informavo apie indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimą, atlikti šių draudėjų patikrinimus.
VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ 2014-02-26 pateikė Valstybės kontrolei draudėjų tikrinimų planą, vadovaujantis kuriuo laikotarpiu nuo 2014 m. balandžio 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. atliko AB DNB banko, UAB „DNB investicijų valdymas“, AB „Citadele“ banko ir AB banko „Finasta“ tikrinimus ir įvertino minėtų draudėjų interneto svetainėse pateiktą informaciją apie indėlių ir įsipareigojimų investuotojams draudimą. Be to, VĮ „Indėlių ir investicijų draudimas“ parengė ir savo interneto svetainėje paskelbė bei visiems draudėjams išsiuntė rekomendacijas dėl informavimo apie indėlių ir (ar) įsipareigojimų investuotojams draudimą.
Suderinti Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2011 m. spalio 27 d. įsakymo Nr. 1-264 „Dėl piniginių baudų skyrimo ir jų dydžio nustatymo taisyklių patvirtinimo“ nuostatas su Šilumos ūkio įstatymu.
Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2015 m. vasario 18 d. įsakymu Nr. 1-50 „Dėl Lietuvos Respublikos energetikos ministro 2011 m. spalio 27 d. įsakymo Nr. 1–264 „Dėl piniginių baudų skyrimo ir jų dydžio nustatymo taisyklių patvirtinimo pakeitimo“ pakeista baudų skyrimo šilumos punktų prižiūrėtojams už netinkamą veiklą tvarka.
Siekiant užtikrinti, kad visų aktualių valstybės informacinių išteklių duomenys būtų pasiekiami per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą: nustatyti kriterijus, skirtus identifikuoti valstybės informacinius išteklius, kurių duomenis aktualu gauti per VIISP.
Informacinės visuomenės plėtros komiteto prie Susisiekimo ministerijos direktoriaus 2015 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. T-201 patvirtintas valstybės informacinių sistemų ir registrų automatinių sąsajų tarp skirtingų valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų valdomų ir tvarkomų valstybės informacinių sistemų ar registrų, kurias reikalinga sukurti ir kurios turi būti prieinamos per VIISP, sąrašas su terminais.
Sukurti organizacinę struktūrą, kuri spręstų pagrindinius IT strateginius ir IT valdymo uždavinius ir užtikrintų reikiamą visų lygių – vadovybės, visų ministro valdymo sričių veiklos ir IT atstovavimą bei veiklų koordinavimą.
2015-01-28 teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-19 Teisinių institucijų departamente įsteigtas Informacinių išteklių koordinavimo skyrius. Panaikintas Registrų departamentas ir jame esantys skyriai bei perskirstomos šių skyrių vykdytos funkcijos. Informacinių išteklių koordinavimo skyriui, be anksčiau vykdytų Registrų teisinio reguliavimo skyriaus funkcijų, numatomos naujos funkcijos, susijusios su Teisingumo ministerijai ir ministro valdymo sričiai priskirtų registrų ir informacinių sistemų veiklos organizavimu, koordinavimu ir kontrole (Priedas 3.1 ir 3.2).2015-05-28 teisingumo ministro įsakymu Nr.1R-128 sudarytas Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo srities valstybės informacinių išteklių (registrų, valstybės ir kitų informacinių sistemų) strateginio valdymo komitetas pagrindiniams valdymo uždaviniams spręsti (Priedas 3.3).Komitetas įpareigotas ne rečiau kaip kartą per kalendorinius metus svarstyti Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo srities valstybės informacinių išteklių (registrų, valstybės ir kitų informacinių sistemų) svarbiausius strateginius valdymo ir plėtros klausimus bei teikti pasiūlymus Lietuvos Respublikos teisingumo ministrui dėl jo valdymo srities valstybės informacinių išteklių (registrų, valstybės ir kitų informacinių sistemų) modernizavimo, veiklos optimizavimo, plėtros prioritetų ir investicijų projektų poreikio nustatymo.
Tam, kad būtų užtikrintas apibrėžtumas dėl darbuotojų ir tarybos narių darbo apmokėjimo, Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatyme nustatyti pagrindinius darbuotojų ir Tarybos narių (taip pat ir nepriklausomų narių) darbo užmokesčio nustatymo principus.
Teisingumo ministro valdymo srities VĮ Registrų centras 2014-06-09 išdėstė nauja redakcija įmonės finansinės rizikos valdymo politikos aprašą, tačiau įmonė laisvų lėšų neturi ir investavimo nevykdo. Kadangi įmonės turi sąskaitas visuose Lietuvos Respublikos bankuose, einamųjų sąskaitų likučių stebėsena vykdoma kasdien. VĮ „Mūsų amatai“, atsižvelgiant į valstybinio audito ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, sudarytos visos prielaidos efektyviai valdyti finansinę riziką: nustatyta įmonės valdymo organams teikiamos ataskaitos forma ir turinys, atskaitomybės valdybai forma, turinys ir terminai. Prekių, paslaugų ir darbų pirkimai vykdomi pagal Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimus.
Kultūros ministerija nustatė, kad Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijos veiklos rodikliai gerokai viršija Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcijos veiklos rodiklius. Todėl, siekdamas suvienodinti darbuotojų darbo krūvį, Kultūros ministras 2015-03-30 įsakymu Nr. ĮV-215 nuo 2015 m. balandžio 1 d. Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijai padidino pareigybių skaičių trimis vienetais, o Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcijai trimis sumažino.
Siekiant nustatyti rūšių ir buveinių ar gamtinio kraštovaizdžio kompleksų būklę ir priemones jai gerinti, išanalizuoti ir įvertinti gamtotvarkos planų poreikį ir juos parengti nacionaliniams parkams ar jų dalims.
Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos informavo, kad pirmiausia rengiami nepakankamai apsaugotų ir gamtiniu požiūriu svarbiausių teritorijų gamtotvarkos planai, todėl, išanalizavusi nacionalinių parkų direkcijų pateiktą informaciją, 2014–2020 metais numatė parengti Aukštaitijos nacionalinio parko dalies (Ginučių ąžuolyno) ir Žemaitijos nacionalinio parko dalies (Paparčių telmologinio draustinio) gamtotvarkos planus. Tarnyba atrinko po dvi teritorijas šiuose nacionaliniuose parkuose ir vieną teritoriją Čepkelių valstybiniame rezervate, kad parengtų jų gamtotvarkos planus. Dzūkijos nacionaliniame parke 2015–2016 metais patvirtinti du gamtotvarkos planai, o Žemaitijos nacionaliniame parke 2015–2017 metais – trys.
Sukurti arba pritaikyti esamą IT turto ir paslaugų investicijų valdymui skirtą metodiką, kurioje būtų išsami IT biudžeto sudarymo ir prioritetų nustatymo tvarka, IT investicijų kontrolės ir duodamos naudos analizės mechanizmas.
2015 m. birželio 23 d. teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-161 patvirtintas Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo sričių valstybės investicijų projektų rengimo, vertinimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašas.
Užtikrinti, kad būtų baigta kurti grafinė melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitos duomenų bazė. Tai padės efektyviau formuoti valstybės politiką melioracijos srityje ir leis efektyviau naudoti skiriamas lėšas.
Rekomendacija įgyvendinta, nes Žemės ūkio ministerija parengė ir ministro 2015-05-12 įsakymu Nr. 3D-379 patvirtino Melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitos grafinės duomenų bazės sukūrimo veiksmų planą. Veiksmų plane numatoma parengti Lietuvos Respublikos teritorijos M 1:2000 žemių melioracijos statinių vektorinių duomenų rinkinio MEL_DR 2 LT specifikaciją, parengti MelGIS darbų techninius reikalavimus, nuolat teikti metodinę ir techninę pagalbą savivaldybių melioracijos specialistams MelGIS darbų vykdymo klausimais, kontroliuoti melioruotos žemės ir melioracijos statinių apskaitos grafinės duomenų bazės sukūrimo eigą. Be to, Žemės ūkio ministro 2014-12-17 įsakymu Nr. 3D-969 pakeisti valstybės biudžeto specialiosiomis tikslinėmis dotacijomis einamiesiems tikslams finansuojamų melioracijos darbų žemės ūkio paskirties žemėje prioritetai. Patvirtintas prioritetas – melioracijos projektų M1:2000 planinės medžiagos (griovių, rinktuvų, hidrotechnikos statinių, pylimų, užtvankų, tvenkinių, sausintuvų) vektorizavimas ir atributinių duomenų rinkinio parengimas pagal MelGIS specifikaciją. Šiuos darbus būtina atlikti iki 2016-12-31. Taip pat Žemės ūkio ministras 2014-12-17 įsakymu Nr. 3D-970 nustatė, kad melioracijos statinių apskaita būtų tvarkoma pagal kadastro vietoves, jose išskiriant vienetais tiltus, siurblines, tvenkinių hidrotechnikos statinius.
Siekiant optimalaus el. paslaugų teikimo, nustatyti mechanizmą, užtikrinantį paslaugos teikimo proceso įvertinimą, prieš perkeliant paslaugas į elektroninę erdvę.
Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2015 m. spalio 7 d. įsakymu Nr. 3-416(1.5 E) patvirtinta „Elektroninių paslaugų kūrimo metodika“. Paslaugų kūrimo metodikos tikslas – nustatyti reikalavimus, kaip turi būti vykdomi elektroninių paslaugų kūrimo arba modernizavimo projektai, siekiant sukurti pažangias elektronines paslaugas. Šioje metodikoje nustatytas mechanizmas dėl paslaugų procesų pertvarkymo reikalavimų prieš perkeliat paslaugas į el. erdvę.
Siekiant užtikrinti, kad sprendimai dėl valstybės rezervo kaupimo ir panaudojimo būtų priimami remiantis tiksliais ir realią rezervo sukaupimo būklę atvaizduojančiais duomenimis, įdiegti saugias priemones, kurios leistų valstybės rezervo administravimo subjektams operatyviai keistis duomenimis.
Siekiant, kad būtų nustatytas tikslus lėšų, reikalingų valstybei nuosavybės teise priklausančio melioracijos turto tinkamai priežiūrai, poreikis, užtikrinti, kad savivaldybės nurodytų lėšų poreikį melioracijos funkcijai vykdyti pagal žemės ūkio ministro patvirtintą Melioracijos ir hidrotechnikos statinių eksploatavimo valstybinei (valstybės perduotai savivaldybėms) funkcijai atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodiką.
Rekomendacija įgyvendinta, nes Žemės ūkio ministerija 2015-01-08 raštu Nr.2D-85(12.6) įspėjo savivaldybių administracijas, kad paraiškos melioracijos finansavimui bus priimamos tik apskaičiuotos pagal 2013-03-21 Žemės ūkio ministro įsakymu Nr. 3D-211 ,,Dėl Valstybei nuosavybės teise priklausančių melioracijos statinių ir melioracijos sistemų naudojimo, būklės vertinimo ir melioracijos darbų finansavimo taisyklių patvirtinimo“ nustatytą tvarką. Siekiant optimaliau paskirstyti savivaldybėms valstybės biudžeto lėšas melioracijai, buvo pakeista ir žemės ūkio ministro 2014-12-17 įsakymu Nr. 3D-971 patvirtinta Melioracijos ir hidrotechnikos statinių eksploatavimo valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodika.
Parengti viešinimo strategiją, kurioje būtų numatytos viešinimo priemonės, skirtos įvaikinimui populiarinti, skatinti ir informuoti apie GIMK programą, taip pat nurodyti atsakingi vykdytojai ir priemonių koordinatorius.
Parengtas 2015 m. II pusmečio - 2016 m. vaiko globos (rūpybos) šeimoje ir įvaikinimo strateginis viešinimo planas, kuriame numatytos viešinimo priemonės, skirtos įvaikinimui populiarinti, skatinti ir informuoti apie GIMK programą, taip pat nurodyti atsakingi vykdytojai ir priemonių koordinatorius. Planas patvirtintas 2015 m. birželio 30 d. Tarnybos įsakymu Nr. BV-37.
Siekiant užtikrinti, kad visų aktualių valstybės informacinių išteklių duomenys būtų pasiekiami per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą: inicijuoti aktualių valstybės informacinių išteklių duomenys duomenų pateikimą per VIISP.
2015 m. liepos 31 d. raštu Nr. S-1186 Informacinės visuomenės plėtros komitetas prie Susisiekimo ministerijos kreipėsi į valstybės informacinių išteklių, kurių duomenis aktualu gauti per VIISP, tvarkytojus dėl duomenų pateikimo per VIISP.
Siekiant sudaryti prielaidas institucijų bendradarbiavimui kuriant ir teikiant el. paslaugas vieno langelio principu: nustatant e. valdžios strategines plėtros kryptis įtraukti nuostatas dėl el. paslaugų sąsajų su svarbiausiais gyvenimo įvykiais ir numatyti iniciatyvų įgyvendinimo terminus.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. rugsėjo 25 d. nutarimu Nr. 1026 patikslinta Informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 m. programa „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“, kurioje numatyta, kad turi būti kuriamos sudėtinės e. paslaugos pagal gyvenimo įvykius. Sudėtinė elektroninė paslauga suprantama kaip kelios į vieną paslaugą sujungtos gyventojams ar verslui teikiamos elektroninės paslaugos, siekiant suteikti galutiniam paslaugos gavėjui jo poreikius atitinkančią paslaugą pagal tam tikrą gyvenimo ar verslo įvykį.
2014 m. vykdant valstybinę GMO produktų kontrolę buvo atrinkti 197 mėginiai genetinei modifikacijai nustatyti (iš jų 8 mėginiai iš rinkos). 2015 m. sausio–rugsėjo mėnesiais buvo atrinkti 32 mėginiai iš rinkos - 2015 m. iš rinkos atrinkta 24 mėginiais daugiau, arba 4 kartus daugiau nei 2014 m.
Siekiant, kad visiems smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims nedelsiant po smurto įvykio būtų suteikta pagalba, tobulinti pagalbos organizavimo sistemą taip, kad (...) būtų nustatytas konkretus terminas, per kurį policijos pareigūnai turi pranešti specializuotos pagalbos centrui apie smurto įvykį.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2015-06-30 įsakymu Nr. 5-V-602 buvo patvirtinta Policijos pareigūnų reagavimo į pranešimus apie smurtą artimoje aplinkoje tvarkos aprašo nauja redakcija. Aprašo 9 p. numatyta, kad pranešimas apie galimai smurtą artimoje aplinkoje patyrusį asmenį ne vėliau kaip per 12 valandų nuo tarnybinio pranešimo dėl galimo smurto artimoje aplinkoje atvejo surašymo momento turi būti išsiųstas specializuotos pagalbos centrui.
Įvertinti direkcijų funkcijoms įgyvendinti reikalingų pastatų poreikį, atsižvelgiant į prižiūrimų ir tvarkomų teritorijų plotą, lankytojų ir darbuotojų skaičių, pastatų priežiūros, išlaikymo, atnaujinimo, rekonstrukcijos galimybes.
Valstybinių parkų direkcijos įvertino kiek ir kokio nekilnojamojo turto reikia jų funkcijoms atlikti, ir kokių veiksmų planuoja imtis su nereikalingu turtu.
Nustatyti teisingumo ministro valdymo srities informacinės architektūros modelį: suklasifikuoti visus srityje valdomus ir tvarkomus duomenis pagal svarbą ir apibrėžti jų vientisumo ir nuoseklumo principus.
Teisingumo ministras 2015-08-20 įsakymu Nr.1R 244 patvirtino Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo srities registrų, valstybės ir kitų (vidaus administravimo) informacinių sistemų informacijos valdymo modelį, kurio prieduose įvardinti teisingumo ministro valdymo srities registrų, valstybės ir kitų (vidaus administravimo) informacinių sistemų informacijos vientisumo ir nuoseklumo principai bei suklasifikuota teisingumo ministro valdymo srities elektroninė informacija.
Siekiant gerinti kuriamų ir teikiamų el. paslaugų kokybę bei didinti jų efektyvumą nustatyti el. paslaugų poreikio valstybės institucijose ir įstaigose, centralizuoto vertinimo mechanizmą ir kokybės vertinimo reikalavimus, užtikrinančius vientisą el. paslaugų vertinimą visose valstybės institucijose ir įstaigose, rekomenduoti šiuos reikalavimus taikyti savivaldybių institucijoms ir įstaigoms.
Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2015 m. spalio 7 d. įsakymu Nr. 3-416(1.5 E) patvirtinta „El. paslaugų plėtros prioritetų metodika“, kuri skirta visoms institucijoms, planuojančioms ir (arba) įgyvendinančioms elektroninių paslaugų kūrimo projektus. Prioritetų nustatymo metodikos tikslas – apibrėžti elektroninių paslaugų plėtros prioritetų nustatymo principus ir vertinimo kriterijus siekiant, kad pirmiausia būtų kuriamos reikalingiausios, didžiausią naudą visoms suinteresuotoms šalims – ir paslaugų gavėjams, ir šias paslaugas teikiančioms institucijoms – teikiančios elektroninės paslaugos vienas iš metodikoje numatytų kriterijų „Ar numatoma sukurti arba modernizuoti platforminį sprendimą arba elektroninių paslaugų portalą?“. Taip pat Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2015 m. spalio 7 d. įsakymu Nr. 3-416(1.5 E) patvirtinta „El paslaugų kokybės vertinimo metodika“, skirta visoms institucijoms, planuojančioms ir (arba) įgyvendinančioms elektroninių paslaugų kūrimo projektus. Kokybės vertinimo metodikos tikslas – nustatyti elektroninių paslaugų kokybės vertinimo kriterijus, kuriais vadovaudamosi valstybės institucijos ir įstaigos (toliau – institucijos), prieš inicijuodamos konkrečių elektroninių paslaugų kūrimą ar modernizavimą, įvertintų kiekvieną esamą ir numatomą sukurti elektroninę paslaugą pagal jos tipą ir apibrėžtų siekiamus kokybinius elektroninės paslaugos parametrus, kuriais vadovautųsi kurdamos arba modernizuodamos šias paslaugas.
Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių paslaugos atitiktų veiklos poreikius: sutartyse su trečiosiomis šalimis dėl IT paslaugų nustatyti teisės aktų reikalavimus atitinkančias sąlygas, įtraukti nuostatas dėl paslaugų teikėjų veiklos kontrolės ir atsakomybės.
Asmens dokumentų išrašymo centras prie Vidaus reikalų ministerijos
Asmens dokumentų išrašymo centras prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos (toliau –Asmens dokumentų išrašymo centras) informuoja, kad balandžio 28 d. pasirašyta paslaugų teikimo sutartis Nr. 2-9 tarp Asmens dokumentų išrašymo centro ir UAB “ATEA” . Sutarties objektas - Asmens dokumentų išdavimo sistemos ir Asmens dokumentų gamybos informacinės sistemos priežiūros paslaugų teikimas. Sutartyje numatytos nuostatos dėl paslaugų teikėjo atsakomybės ir veiklos kontrolės. Sutarties vykdymas yra užtikrintas banko garantija sumai 20275 eurų.
Siekiant, kad tarnyba operatyviau gautų informaciją iš maisto tvarkymo subjektų apie nesaugų maisto produktą, parengti informacijos apie savikontrolės metu nustatytą nesaugų maisto produktą teikimo tarnybai tvarką.
Tarnybos direktoriaus 2015 m. balandžio 1 d. įsakymu Nr. B1-308 „Dėl informacijos apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ir medžiagas ar pašarus teikimo“ patvirtinta tvarka, kad gavus informacijos apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą informacija nedelsiant (bet ne vėliau kaip per 24 val. nuo įtarimo ar informacijos gavimo) el. paštu ar faksu Tarnybai pateikiama visa susijusi informacija apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ir medžiagas ar pašarus.
Inicijuoti susitarimus su maisto tvarkytojais ar jų asociacijomis, kad informacija apie nustatytą nesaugų maisto produktą maisto tvarkytojų (prekybos įmonių) būtų pateikiama (skelbiama) visomis galimomis priemonėmis, pvz., el. svetainėje, prekybos vietose skelbimų lentoje, trumposiomis (SMS) žinutėmis, el. paštu ar kitu būdu.
Tarnybos direktoriaus 2015 m. balandžio 1 d. įsakymu Nr. B1-308 „Dėl informacijos apie nesaugų ar galimai nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ir medžiagas ar pašarus teikimo“ nustatyta, kad jei nesaugus ar galimai nesaugus maistas, su maistu besiliečiantys gaminiai ar medžiagos bei pašarai galėjo pasiekti vartotoją ar pašarų naudotoją, ne vėliau kaip per 24 val. nuo informacijos gavimo apie nesaugų maistą, su maistu besiliečiančius gaminius ar medžiagas, ar pašarus gavimo, įvertinus riziką ir atsižvelgus į turimą informaciją apie vartotojus ir (ar) pašarų naudotojus, kuriuos galėjo pasiekti nesaugus ar galimai nesaugus maistas, su maistu besiliečiantys gaminiai ir medžiagos ar pašarai, ir keliamą pavojų, per tinkamas ir proporcingas visuomenės informavimo priemones (pvz., radijas, švieslentės, skelbimų lentos, interneto svetainės, trumposios žinutės ir kt.) informuoti vartotojus ar pašarų naudotojus apie nesaugaus maisto, besiliečiančių su maistu gaminių ir medžiagų bei nesaugių pašarų pašalinimo iš rinkos priežastis ir prireikus susigrąžinti tokią produkciją, o mažmeninės prekybos įmonėse vartotojams gerai matomoje vietoje iškabinti įsakymo 2 priede nustatytos formos skelbimą.
Siekiant sudaryti sąlygas efektyviai valstybinei maisto kontrolei bei užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį inicijuoti reikalingų teisės aktų pakeitimus ar oficialias diskusijas Europos Komisijos Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete dėl bendro leistino medžiagų (natūraliai susidarančių ir pridėtų fosfatų) kiekio ar maksimalaus galinčio natūraliai susidaryti šios medžiagos kiekio galutiniuose maisto produktuose nustatymo.
2015-03-04 raštu B6-(1.20)-567 „On the regulation of food additives (phosphates)“ Tarnyba kreipėsi į Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinį direktoratą (DG SANCO) dėl fosfatų leidžiamų kiekių nustatymo mėsos gaminiuose.
Imtis konkrečių priemonių didinant valstybinės maisto kontrolės poveikį viešojo maitinimo įstaigoms.
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba 2015 m. lapkričio mėn. paskelbė akciją „STOP bakterijoms“, kurios metu visą lapkričio mėn. planinių patikrinimų metu restoranuose, kavinėse ir užkandinėse vertintos bendroji viešojo maitinimo įmonių darbuotojų asmens higiena ir nuo darbuotojų rankų imti mėginiai. Tirta, ar nėra salmonelių, stafilokokų ir žarnyno bakterijų E.coli.Išleistas lankstinukas „Kaip tinkamai gaminti maistą ir išvengti kryžminės taršos?“.Vykdyta apklausa – apklausti maisto tvarkymo įmonių darbuotojai, kaip jie yra informuoti apie pagrindinius maisto saugos tvarkymo principus.2015 m. sumažėjo pagrįstų skundų dalis dėl kavinių, restoranų ir užkandinių veiklos, sumažėjo padidintos rizikos grupės įmonių dalis.
Siekiant efektyvesnės bankroto administratorių priežiūros, parengti metodikas ir (ar) vadovą, kuriais vadovaujantis būtų atliekami visapusiški administratorių veiklos patikrinimai, leisiantys įsitikinti ar administratoriai tinkamai vykdo teisės aktais jiems priskirtas pareigas ir (ar) atitinka jiems keliamus reikalavimus.
Įmonių bankroto valdymo departamentas prie Ūkio ministerijos
Įmonių bankroto valdymo departamentas 2015-12-29 direktoriaus įsakymu Nr.V-315 „Dėl visapusiškų bankroto administratorių veiklos, administruojant įmonių bankroto procesus, planinių patikrinimų metu tikrintinų pareigų sąrašo patvirtinimo“ patvirtintas visapusiškų bankroto administratorių veiklos, administruojant įmonių bankroto procesus, planinių patikrinimų metu tikrintinų pareigų sąrašas savo turiniu įgyvendinantis rekomendaciją.
Siekiant užtikrinti, kad pirkimus krašto apsaugos sistemoje vykdytų Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimus atitinkantys subjektai ir būtų nustatytos aiškios atsakomybės už pirkimų vykdymo kokybę ir rezultatyvumą, peržiūrėti Lietuvos kariuomenės vienetams ir (ar) struktūriniams padaliniams suteiktus įgaliojimus, užtikrinant, kad savarankiško juridinio asmens statuso neturintys padaliniai vykdytų pirkimus ne kaip atskiros perkančiosios organizacijos, o kaip vienos perkančiosios organizacijos padaliniai ir tokiu būdu atitiktų Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimus.
Ne rečiau kaip kartą per metus persvarstyti (peržiūrėti) IS saugos dokumentus.
Persvarstyti visų Informatikos ir ryšių departamento tvarkomų informacinių sistemų ir registrų saugos dokumentai. Parengti ir patvirtinti bendri Vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir valstybės informacinių sistemų, kurių tvarkytojas yra Informatikos ir ryšių departamentas, duomenų saugos nuostatai (Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. 1V-883 „Dėl Kai kurių Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“). Parengtas Techninių kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimo Vidaus reikalų ministerijos valdomuose ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūrose ir valstybės informaciniuose ištekliuose priemonių planas, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. rugsėjo 20 d. įsakymu Nr. 1V-650. Parengtas Kibernetinių incidentų valdymo Vidaus reikalų ministerijos valdomose ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūrose planas, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. rugsėjo 20 d. įsakymu Nr. 1V-651. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Peržiūrėti programos vertinimo kriterijų sistemą ir ją patobulinti, kad strateginio tikslo pasiekimui įvertinti naudojamų vertinimo kriterijų rezultatai priklausytų nuo bausmių sistemos įstaigų rezultatų, taip pat, kad vertinimo kriterijai sudarytų sąlygas įvertinti visas vykdomas funkcijas ir programos uždavinių įgyvendinimą. Numatyti ambicingus, pažangą leidžiančius įvertinti kriterijus ir rodiklius.
2017-12-22 Teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-332 patvirtinus Lietuvos Respublikos Teisingumo ministro valdymo sričių 2018-2020 metų strateginį veiklos planą, programos „Bausmių sistema“ vertinimo kriterijų sistema papildyta naujais vertinimo kriterijais, nustatytos ambicingesnės vertinimo kriterijų reikšmės.
Patikslinti vidaus administracinius aktus ir įpareigoti darbuotojus pranešimuose interneto svetainėje visais atvejais tarnybai pateikti nesaugaus produkto vaizdinę medžiagą, nurodyti produkto galiojimo datą (jei ji nustatyta) ir vietas, kur nesaugų produktą galima grąžinti.
2014-12-09 pakeista kokybės sistemos programa SK-1-5 „Informacijos teikimas visuomenės informavimo priemonėms“. Joje nustatyta, kad jei skelbiama informacija susijusi su rinkoje išplatintais nesaugiais maisto produktais ar pašarais, kuriuos galėjo įsigyti vartotojai, tuomet turi būti pateikta:-informacija apie nesaugaus produkto partiją (pvz., tinkamumo vartoti terminas, partijos numeris ir pan.) ir nesaugaus produkto ar jo etiketės nuotrauka;-informacija vartotojui apie galimybę nesaugų produktą grąžinti pardavėjui bei kitas vartotojo teises.
Siekiant užtikrinti paslaugų kokybę ir tinkamai parengti vaikus savarankiškam gyvenimui vaikų globos įstaigų darbuotojams organizuoti mokymus vaikų parengimo savarankiškam gyvenimui klausimais (savarankiškumo vertinimo, individualaus socialinės globos plano parengimo ir įgyvendinimo ir kt.).
Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinė apsaugos ir darbo ministerijos įgyvendino projektą „Socialinių paslaugų įstaigų darbuotojų kompetencijos ugdymas“, kuris buvo skirtas kelti socialinių paslaugų įstaigų darbuotojų žinių ir gebėjimų lygį, siekiant gerinti socialinių paslaugų kokybę. Projekto metu buvo organizuojami mokymai vaikų globos namų darbuotojams.
Sustiprinti baltyminių mėsos pakaitalų naudojimo kontrolę mėsos perdirbimo įmonėse ir imtis priemonių, kad būtų sustiprinta įmonių vidaus kontrolės sistema šioje srityje.
Atlikta daugiau tikrinimų mėsos perdirbimo įmonėse 2015 m. Per 2015 m. 8 mėnesius 62 mėsos perdirbimo įmonėse atlikti 72 patikrinimai dėl mėsos gaminių atitikties Lietuvos standartui LST 1919:2003/1K:2006 „Mėsos gaminiai“ kokybės rodiklių reikalavimams. 14 proc. (3150 kg) mėsos gaminių neatitiko informacijos vartotojui pateikimo (ženklinimo) teisės aktų reikalavimų.Pagal Lietuvos standarto LST 1919:2003 „Mėsos gaminiai“ reikalavimus, ypač dėl baltyminių mėsos pakaitalų (sojos baltymų) naudojimo mėsos gaminių gamyboje, buvo atrinkti 22 pavadinimų 29 mėsos gaminių patvirtinamieji mėginiai. Iš 3 tirtų mėsos gaminių 2 mėsos gaminiuose drėgmės kiekis viršijo leistiną kiekį, iš 3 tirtų aukščiausios rūšies mėsos gaminių 2 mėsos gaminiuose nustatytas 1,7 proc. ir 2,1 proc. krakmolo, kurio aukščiausios rūšies mėsos gaminiuose neturi būti.Atsižvelgiant į audito rekomendaciją ir šių patikrinimų rezultatus, Tarnyba įsipareigojo mėsos gamybos įmonių planinių ir neplaninių patikrinimų metu sustiprinti mėsos gaminių kokybės rodiklių kontrolę.
Siekiant sudaryti sąlygas išsaugoti nacionalines nykstančias gyvulių veisles, imtis priemonių, užtikrinančių visų į saugomų ūkinių gyvūnų nacionalinių genetinių išteklių veislių sąrašą įtrauktų gyvūnų duomenų rinkimą ir stebėseną.
Lietuvos ūkinių gyvūnų genetinių išteklių apsaugos ir koordinavimo centrui pavesta vykdyti tikslines ekspedicijas siekiant surasti, atpažinti ir įtraukti į katalogą nykstančių gyvūnų veisles, taip pat numatyta teikti veislių apžvalgas ir stebėjimo rezultatų ataskaitas.
Reglamentuoti parinkimo procedūras: nustatyti aiškius šeimos vaikui parinkimo kriterijus (principus), parinkimo etapus ir juose dalyvaujančių subjektų funkcijas.
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos direktoriaus 2015 m. gruodžio 17 d. įsakymu Nr. BV -80 buvo patvirtintas Įvaikintojų, įrašytų į asmenų, norinčių įvaikinti vaiką, sąrašus, parinkimo siūlomam įvaikinti vaikui tvarkos aprašas, kuriame nustatyti šeimos vaikui parinkimo kriterijai, parinkimo etapai ir juose dalyvaujančių subjektų funkcijos.
Parengti viešinimo gaires ir organizuoti GIMK programos vykdytojams mokymus, susijusius su įvaikinimo viešinimu.
Valstybės vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos parengė Globos (Rūpybos) ir įvaikinimo viešinimo gaires, kurias gruodžio 15 d. raštu persiuntė vaiko teisių apsaugos skyrių (toliau VTAS) ir Globėjų ir įtėvių mokymo ir konsultavimo programos (toliau GIMK) specialistams. Tarnyba 2015 m. birželio 30 d. organizavo seminarą „Globos (rūpybos) ir įvaikinimo viešinimas. Ką kalbėti, kad būtume išgirsti“, kurio tikslas buvo suteikti žinių apie tikslingiausias ir efektyviausias globos (rūpybos) šeimoje ir įvaikinimo viešinimo priemones; informacijos rengimo/ teikimo žiniasklaidai rekomendacijas; aptarti savivaldybių VTAS ir GIMK specialistų bei vaikų globos namų darbuotojų bendradarbiavimo galimybes, siekiant viešinti globą (rūpybą) šeimoje ir įvaikinimą. Seminare dalyvavo 51 VTAS, 19 GIMK ir 36 vaikų globos namų atstovai.
Nustatyti visuomenės sveikatos stiprinimo vertinimo kriterijus ir vykdyti visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų stebėseną (analizę ir vertinimą).
Sveikatos apsaugos ministerija, įgyvendindama numatytą rekomendaciją įvykdė: – priemonę (1) parengė ir ministras 20115-11-18 įsakymu Nr. V-1311 patvirtino Savivaldybės vykdomos visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų įgyvendinimo ataskaitos formą; – priemonę (2) - Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras parengė (2015-07-31) , ministerija patalpino savo interneto svetainėje Savivaldybių vykdomų visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų įgyvendinimo 2004 m. suvestinę ataskaitą (http://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese).
Siekiant, kad Prokuratūra gautų informaciją, būtiną sprendimams dėl viešojo intereso gynimo priimti, inicijuoti Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo pakeitimą, kad valstybės ir savivaldybių institucijos informuotų Prokuratūrą ne tik apie prokuroro reikalavimu priimtą sprendimą, bet ir apie jo įvykdymo rezultatus.
1. Generalinė prokuratūra parengė Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir 2014-11-07 pateikė jį Lietuvos Respublikos Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetui.2. Seimas 2015-06-11 priėmė Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo Nr. I-599 19 straipsnio pakeitimo įstatymą (įsigaliojo 2015-07-01), kuriuo prokurorams buvo suteikti įgaliojimai reikalauti iš valstybės ar savivaldybių institucijų pateikti prokuratūrai informaciją apie jų priimto sprendimo vykdymo rezultatus per 20 darbo dienų nuo sprendimo priėmimo dienos.
Siekiant didinti Lošimų priežiūros tarnybos vykdomos lošimų ir didžiųjų loterijų organizavimo priežiūros rezultatyvumą, nustatyti didžiųjų loterijų laimėjimų fondų kontrolės priemones, užtikrinančias, kad loterijų organizatoriai sudarytų loterijų taisyklėse nustatyto dydžio laimėjimų fondus.
Lošimų priežiūros tarnyba prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos
Parengtas ir patvirtintas Lošimo automatų ir didžiųjų loterijų laimėjimų fondų stebėsenos ir kontrolės tvarkos aprašas (Lošimų priežiūros tarnybos direktoriaus 2015-08-26 įsakymas Nr. DI-503, atnaujintas 2015-12-29 įsakymu Nr. DI-719), kuriame reglamentuotos šios tarnybos atliekamos stebėsenos ir kontrolės procedūros, kurių metu pagal loterijų organizatorių atskaitomybės duomenis sutikrinamas loterijų organizatorių apskaičiuotas didžiųjų loterijų laimėjimų fondo dydis.
Patikslinti socialinių paslaugų srities darbuotojų, teikiančių socialinės priežiūros ir dienos globos paslaugas namuose, darbo normatyvus, kurie užtikrintų socialinių paslaugų poreikį atitinkantį darbuotojų skaičių savivaldybėse, sudarytų prielaidas teikti psichologinę pagalbą senyvo amžiaus asmenims namuose.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2015-12-17 įsakymu Nr. A1-767 patvirtino Socialinę globą teikiančių darbuotojų darbo laiko sąnaudų normatyvų, patvirtintų 2006-11-30 įsakymu Nr. A1-317 pakeitimus. Ministerija savivaldybėms 2015-08-04 raštu Nr. (19.6-33)SD-4928 pateikė Pagalbos į namus paslaugų organizavimo ir teikimo rekomendacijas savivaldybėms. Paskelbtos interneto puslapyje www.socmin.lt
(V) EX.3 MP išlaidos patvirtintos nesilaikant valstybės pagalbos teikimo tvarkos. Rekomenduojame:1) registruoti įtariamus PS pažeidimus dėl finansavimo projektams Nr. 08.5.1-ESFA-V-406-02-0001 ir Nr. 08.5.1-ESFA-V-406-01-0001 (MP išlaidos patvirtintos nesilaikant valstybės pagalbos teikimo tvarkos, preliminari klaida projektuose yra 204 972,38 Eur);2) priimti sprendimą (- us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį ir (arba) išskaičiuoti netinkamų finansuoti išlaidų sumą ar jos dalį iš projekto vykdytojo teikiamuose mokėjimo prašymuose nurodytos sumos, jeigu lėšos projekto vykdytojui dar nesumokėtos;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant užtikrinti, kad centralizuoti viešieji pirkimai krašto apsaugos sistemoje atitiktų teisės aktų reikalavimus ir būtų nustatytos aiškios atsakomybės, užbaigti centrinių perkančiųjų organizacijų (CPO) funkcijų integraciją krašto apsaugos sistemoje, aiškiai apibrėžiant institucinę atsakomybę už centralizuotus pirkimus.
Siekiant didinti Lošimų priežiūros tarnybos vykdomos lošimų ir didžiųjų loterijų organizavimo priežiūros rezultatyvumą, nustatyti labdaros arba paramos skyrimo pagal Loterijų įstatymą kontrolės priemones, užtikrinančias, kad loterijų organizatorių labdara arba parama būtų nustatyto dydžio ir skiriama laiku.
Lošimų priežiūros tarnyba parengė ir patvirtino Labdaros arba paramos skyrimo stebėsenos ir kontrolės tvarkos aprašą (šios tarnybos direktoriaus 2015-12-29 įsakymas Nr. V-49), kuriuo vadovaujantis atliekama loterijų organizatorių labdarai ar paramai skiriamų lėšų atitikimo teisės aktų reikalavimams vertinimo procedūra: vertinama, ar loterijų organizatorius, skirdamas labdarą ar paramą už kiekvieną ketvirtį, sumokėjo (skyrė) 8 proc. nominalios išplatintų bilietų vertės labdarai ar paramai. Lošimų priežiūros tarnybos direktoriaus 2015-12-29 įsakymu Nr. DI-718 pakeistos Didžiųjų loterijų ataskaitų pildymo taisyklės (patvirtintos šios tarnybos direktoriaus 2012-03-12 įsakymu Nr. DI-8). Jose numatyta prievolė loterijų organizatoriams tarp kitų teikiamų ataskaitų rūšių teikti ketvirčio labdaros ir paramos skyrimo ataskaitą šiai tarnybai. Ataskaitoje turi būti nurodyta apskaičiuota labdaros ir paramos suma bei labdaros ir paramos suteikimo data.
Siekiant didinti Lošimų priežiūros tarnybos vykdomos lošimų ir didžiųjų loterijų organizavimo priežiūros rezultatyvumą, nustatyti visų prižiūrimų ūkio subjektų rizikos vertinimą, planuojant tikrinimus atsižvelgti į neplaninių tikrinimų metu nustatytų pažeidimų pobūdį.
Lošimų priežiūros tarnybos direktoriaus 2015-12-08 įsakymu Nr. V-41 pakeista Prižiūrimų ūkio subjektų rizikos vertinimo ir valdymo metodika (patvirtinta šios tarnybos direktoriaus 2013-06-14 įsakymu Nr. V-24, atnaujinta 2017-11-23 įsakymu Nr. V-23), kuri numato laiku identifikuoti didžiausias ūkio subjektų rizikas azartinių lošimų ir loterijų srityje pagal nustatytus rizikos kriterijus. Metodika numato, kad lošimus ir loterijas organizuojančių ūkio subjektų planinių tikrinimų priežastis ir tikslas nustatomi, atsižvelgiant į neplaninių tikrinimų metu nustatytus azartinių lošimų ar didžiųjų loterijų organizavimo tvarkos pažeidimus.
Siekiant efektyviau organizuoti ūkinių gyvūnų produktyvumo kontrolę, numatyti ir įgyvendinti priemones, skatinančias ūkio subjektus vykdyti produktyvumo kontrolę, sukurti mokymo sistemą ir vykdyti reguliarius mokymus ūkio subjektams dėl pieninių galvijų produktyvumo kontrolės B ir C metodo taikymo.
Žemės ūkio ministerija 2015 m. liepos 7 d. įsakymu Nr. 3D-577 pakeitė Pieninių gyvulių produktyvumo kontrolės organizavimo taisykles, 4.1 papunkčiu pavesdama UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“ organizuoti ir vykdyti mokymų kursus bei išduoti kursų baigimo pažymėjimus gyvulių augintojams, pageidaujantiems vykdyti produktyvumo kontrolę B ir C metodais. UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“ 2015 m. spalio 1 d. raštu Nr. IDV-400 (7.1) informavo ministeriją, kad ši tvarka patvirtinta bendrovės direktoriaus 2015 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. 4TV-160 „Dėl gyvulių produktyvumo kontrolės, vykdomos B arba C kontrolės metodu, mokymų kursų baigimo pažymėjimo formos tvirtinimo“.
Siekiant išvengti skirtingų konkurencijos sąlygų, pašalinti kliūtis restruktūrizuojamoms įmonėms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir nustatyti, kad valstybės institucijų teikiamose pažymose dėl mokestinių įsipareigojimų vykdymo būtų nurodoma, kad restruktūrizuojama įmonė neturi mokestinės nepriemokos, jeigu ji privalomąsias įmokas moka restruktūrizavimo plane nustatytais terminais (3.3 išvada).
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos viršininko 2015-12-31 įsakymu Nr. VA-126 pakeistos Mokesčių mokėtojų skolingumo nustatymo taisykles, kurių 11 p. nustatyta, kad mokestinėms prievolių ir/ar baudų nepriemokoms, kurių mokėjimo terminas atidedamas/išdėstomas, priskiriama: 1. mokestinės nepriemokos sumokėjimas atidėtas/išdėstytas pagal mokestinės paskolos sutartis, išskyrus atvejus, kai įmonei iškelta bankroto byla; 2. mokestinės nepriemokos sumokėjimo terminas atidėtas/išdėstytas pagal pasirašytą privatizavimo sutartį; 3. mokestinės nepriemokos sumokėjimo terminas atidėtas/išdėstytas pagal teismo patvirtintą restruktūrizavimo planą. Taip sudarytos sąlygos restruktūrizuojamoms įmonėms dalyvauti viešajame pirkime pagal VMI teikiamas pažymas perkančiosioms organizacijoms apie įsipareigojimų, susijusių su mokesčių mokėjimų įvykdymu, atsižvelgiant į Viešųjų pirkimų įstatyme įtvirtintas sąlygas dėl tokių įmonių dalyvavimo viešuosiuose pirkimuose.
Patikslinti pirkimo vertės apskaičiavimo, įsigyjant bankų ir investavimo paslaugas, reglamentavimą, įtraukiant atvejus, kai, įsigijusi tokias paslaugas, įmonė gauna pajamų.
Viešųjų pirkimų tarnybos direktoriaus 2015-12-31 įsakymu Nr. 1S-214 patvirtintos Terminuotų indėlių ir indėlių iki pareikalavimo paslaugų viešojo pirkimo rekomendacijos, kuriose nurodoma, kaip apskaičiuojama pirkimo vertė, kai perkamos banko indėlio sutarties sudarymo paslaugos.
Siekiant, kad vaikui būtų parenkama jo poreikius geriausiai atitinkanti galimų įvaikintojų šeima, o VTAS ir GIMK programą vykdantiems specialistams būtų aišku, kaip vertinti galimų įvaikintojų tinkamumą, nustatyti šeimos pajamų pakankamumo ir turtinės padėties vertinimo kriterijus, atsižvelgiant į galimo įvaikintojo (-ųjų) turimus finansinius įsipareigojimus.
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos parengė ir 2016 m. vasario mėnesį savivaldybių administracijoms pateikė Rekomendacijas dėl artimų giminaičių galimybės tapti vaiko globėjais (rūpintojais) įvertinimo, kuriose pateikiami šeimos pajamų pakankamumo ir turtinės padėties vertinimo kriterijai, atsižvelgiant į galimo įvaikintojo (-ojų) turimus finansinius įsipareigojimus
Siekiant užtikrinti reikiamos pagalbos suteikimą prekybos žmonėmis aukoms: reglamentuoti, kaip turi būti įvertintas ir fiksuojamas pagalbos prekybos žmonėmis aukoms poreikis ir nustatyti, kokiais atvejais asmenims, esantiems rizikos grupėse nukentėti nuo prekybos žmonėmis nusikaltimų, ir kokia pagalba turi būti suteikiama.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016-01-22 įsakymu Nr. A1-38 patvirtinti Projektų, skirtų socialinei pagalbai asmenims, nukentėjusiems ir galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis, teikti, atrankos konkurso organizavimo 2016–2018 metais nuostatai. Jų 6, 41 ir 50 p. nustatyta, kad:1) Projekto tikslinės grupės:a) asmuo, galėjęs nukentėti nuo prekybos žmonėmis – fizinis asmuo, apie kurį gauta informacija (kreipėsi pats asmuo, pranešė kiti asmenys, įstaigos ar organizacijos), kad jo atžvilgiu galėjo būti padaryta prekybos žmonėmis nusikalstama veika, neatsižvelgiant į šio asmens norą bendradarbiauti su teisėsauga;b) prekybos žmonėmis auka – fizinis asmuo, kurio atžvilgiu buvo padaryta prekybos žmonėmis nusikalstama veika Lietuvoje ar užsienyje, nepriklausomai nuo šio asmens noro būti pripažintam nukentėjusiuoju;c) asmuo, nukentėjęs nuo prekybos žmonėmis, – ikiteisminio tyrimo pareigūno, prokuroro nutarimu ar teismo nutartimi nukentėjusiuoju pripažintas fizinis asmuo, kuriam prekybos žmonėmis nusikalstama veika padarė fizinės, turtinės ar moralinės žalos;2) tinkamomis finansuoti laikomos projekto išlaidos, susijusios su:a) socialinių paslaugų teikimu ar organizavimu (konsultavimas, tarpininkavimas maitinimo organizavimas, aprūpinimas būtiniausiais drabužiais ir avalyne, transporto organizavimas, sociokultūrinės bei asmens higienos ir priežiūros paslaugos ir kt.) tikslinių grupių asmenims, jų laikinu apgyvendinimu;b) prevencine veikla (darbas su socialinės rizikos grupėmis (vaikais, gyvenančiais vaikų globos institucijose, jaunimu, priklausomybių turinčiais asmenimis, socialinės rizikos šeimomis ir jose augančiais vaikais ir pan.), visuomenės informavimas ir švietimas);3) pareiškėjai, teikdami ar organizuodami socialinę pagalbą tikslinių grupių asmenims, privalo: a) nustatyti tikslinių grupių asmenų pagalbos poreikius – užpildyti pagalbos poreikio vertinimo formą;b) sudaryti socialinės pagalbos planą pagal patvirtintą jo formą ir fiksuoti pagalbos turinį, teikimo terminus, teikėjus ir pasiektus rezultatus.
Siekiant užtikrinti reikiamos pagalbos suteikimą prekybos žmonėmis aukoms: nustatyti socialinės pagalbos suteikimo prekybos žmonėmis aukoms efektyvumo vertinimo kriterijus ir organizuoti vertinimo atlikimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016-01-22 įsakymu Nr. A1-38 patvirtinti Projektų, skirtų socialinei pagalbai asmenims, nukentėjusiems ir galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis, teikti, atrankos konkurso organizavimo 2016–2018 metais nuostatai. Jų 28, 55 ir 57 p. nustatyta, kad:1) vienas iš projektų atrankos kriterijų – numatomi rezultatai pagal pareiškėjų planuojamų efektyvumo vertinimo kriterijų reikšmes;2) Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos: 2.1) kas ketvirtį Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai pateikia ketvirčio projektų veiklos ataskaitas, projektų įgyvendinimo vertinimus, išvadas ir pasiūlymus, ir metines veiklos ataskaitas;2.2) metinėje projektų veiklos ataskaitoje pateikia išvadas pagal sutartyse numatytus šiuos efektyvumo vertinimo kriterijus: a) tikslinių grupių asmenų, kuriems buvo suteikta ar organizuota socialinė pagalba įgyvendinant projektą, procentas nuo visų, kurie kreipėsi pagalbos; b) asmenų, kuriems suteikta ar organizuota visa reikalinga socialinė pagalba pagal nustatytą asmens socialinės pagalbos poreikį, procentas nuo visų pagalbą gavusių tikslinių grupių asmenų;c) asmenų, bendradarbiavusių su teisėsaugos institucijomis, procentas nuo visų pagalbą gavusių tikslinių grupių asmenų;d) asmenų, integruotų į visuomenę ir darbo rinką (atkurtas socialinis gyvenimas, santykiai su šeima, mokosi arba įsidarbinę), procentas nuo visų pagalbą gavusių tikslinių grupių asmenų.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: periodiškai organizuoti darbuotojų mokymus duomenų tvarkymo teisėtumo ir informacijos saugos klausimais.
Parengtas ir 2016 m. vasario 22 d. Lietuvos policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V-152 patvirtintas Policijos sistemos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo Lietuvos policijos mokykloje 2016 m. planas. Į planą įtraukti mokymai „Policijos įstaigų darbuotojų duomenų tvarkymo teisėtumas ir informacijos sauga“.
Siekiant efektyviau organizuoti ūkinių gyvūnų produktyvumo kontrolę, diferencijuoti produktyvumo kontrolės įkainius, atsižvelgiant į ūkio, turinčio bandų valdymo sistemą, galimybę produktyvumo kontrolės duomenis perduoti į veislininkystės informacines sistemas automatiniu būdu.
Parengtos naujos redakcijos Pagalbos veislininkystei taisyklės 2016 metams, patvirtintos žemės ūkio ministro 2015 m. gruodžio 30 d. įsakymu Nr. 3D-960 „Dėl Pagalbos veislininkystei taisyklių patvirtinimo“ (toliau-Taisyklės). Gyvulių produktyvumo kontrolės įkainiai Taisyklėse diferencijuoti pagal tai, ar ūkyje yra įdiegta bandos valdymo sistema, leidžianti identifikuoti pieno mėginius nenaudojant brūkšninių kodų ir sudaranti galimybę produktyvumo kontrolės duomenis perduoti į veislininkystės informacines sistemas automatiniu būdu. Taisyklėse pateikti įkainiai nustatyti Lietuvos agrarinės ekonomikos instituto.
Plėtoti visuomenės sveikatos ir asmens sveikatos priežiūros specialistų ir įstaigų bendradarbiavimą ir parengti bei vykdyti visuomenės sveikatos ir asmens sveikatos paslaugų integravimo priemones.
Sveikatos apsaugos ministerija parengė priemones, kuriomis sudaromos sąlygos vykdyti visuomenės sveikatos ir asmens sveikatos paslaugų integravimą: nustatyta cukrinio diabeto rizikos grupės asmenų sveikatos stiprinimo tvarka.Ministerijos duomenimis 2015 m. Širdies ir kraujagyslių ligų ir cukrinio diabeto rizikos grupių asmenų sveikatos stiprinimo programą baigusių 397 rizikos grupės asmenų sveikatos būklės rodikliai pagerėjo vidutiniškai 68 proc. asmenų. 2016 m. Širdies ir kraujagyslių ligų rizikos grupės asmenų sveikatos stiprinimo tvarkos aprašo įgyvendinimo ataskaita bus parengta vadovaujantis minėto aprašo nuostatomis ir pateikta Sveikatos apsaugos ministerijai iki 2017 m. vasario 15 d.
Siekiant, kad visiems smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims nedelsiant po smurto įvykio būtų suteikta pagalba, tobulinti pagalbos organizavimo sistemą taip, kad: (...) būtų užtikrinta, jog specializuotos pagalbos centrai, gavę iš policijos pranešimus apie smurto įvykį, ne vėliau kaip kitą darbo dieną susisiektų su smurtą patyrusiais asmenimis.
Planuotos rekomendacijos įgyvendinimo priemonės iš esmės yra įvykdytos.2016 m. su specializuotos pagalbos centrais sudarytose valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutartyse (4.2 p.) numatyta, kad Socialinių paslaugų priežiūros departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos turi teisę sustabdyti sutarties vykdymą, kol išnyks netinkamo įsipareigojimų vykdymo aplinkybės. Jei specializuotos pagalbos centras nustatytu terminu pažeidimų nepašalina, Socialinių paslaugų priežiūros departamentas turi teisę vienašališkai nutraukti sutartį arba jos nepratęsti kitam laikotarpiui.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: suderinti atsarginių duomenų kopijų saugojimo bei duomenų atkūrimo tvarką ir planus su Vidaus reikalų ministerija, atsižvelgiant į Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo darbų sąrašą.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2016 m. balandžio 7 d. įsakymu Nr. 5-V-308 patvirtino Policijos elektroninės informacijos atsarginių kopijų darymo, saugojimo ir atkūrimo tvarkos aprašą, kurį suderino su Informatikos ir ryšių departamentu prie Vidaus reikalų ministerijos 2016 m. kovo 17 d. raštu Nr. 9R-667.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: tobulinti rizikos valdymo procesą, laikytis departamento galimų grėsmių ir rizikų policijos IS analizavimo, stebėjimo ir vertinimo procedūrų aprašo ir užtikrinti nustatytos rizikos mažinimo priemonių įgyvendinimą.
2016 m. sausio 11 d. Informacinių technologijų koordinavimo grupės posėdyje apsvarstyta 2015 m. rizikos vertinimo ataskaita. 2016 m. balandžio 6 d. Lietuvos policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V-302 „Dėl informacinių išteklių saugos rizikų ir grėsmių mažinimo“ patvirtintas Informacinių išteklių saugos rizikų ir grėsmių mažinimo planas.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: pranešti Valstybinei duomenų apsaugos inspekcijai apie departamento valdomuose informaciniuose ištekliuose automatiniu būdu tvarkomus asmens duomenis ir jų tvarkymo tikslus, kad būtų atnaujinta Asmens duomenų valdytojų registre esanti informacija.
2016 m. balandžio 15 d. raštu Nr. 5-S-3405 pranešta Valstybinei duomenų apsaugos inspekcijai apie Policijos departamento valdomose informacinėse sistemose ir registruose tvarkomus asmens duomenis.
Siekiant skatinti kryptingą veislininkystės plėtrą, kuri užtikrintų veiksmingą Lietuvos ūkinių gyvūnų veislių gerinimą ir jų genofondo išsaugojimą, rengiant ateinančio laikotarpio ūkinių gyvūnų veislininkystės plėtros ir Lietuvos ūkinių gyvūnų genetinių išteklių išsaugojimo planavimo dokumentus, įvertinti esamą situaciją pagal veislininkystės stebėsenos rezultatus, šios stebėsenos pagrindu nustatyti aiškius plėtros tikslus, uždavinius ir jiems pasiekti pakankamas, į rezultatą orientuotas priemones, nurodyti konkrečias iš valstybės biudžeto remiamas priemones, aiškius pamatuojamus vertinimo kriterijus (pradines ir planuojamas jų reikšmes), paskirti konkrečių priemonių atsakingus vykdytojus.
Atsižvelgiant į pateiktas rekomendacijas pakeista Lietuvos ūkinių gyvūnų genetinių išteklių išsaugojimo programa (Žemės ūkio ministerijos 2015-12-11 įsakymo Nr. 3D-920 redakcija) ir parengta Ūkinių gyvūnų veislininkystės plėtojimo ir rėmimo 2016–2020 m. programa (Žemės ūkio ministerijos 2016 -05-04 įsakymas Nr. 3D-281).
Siekiant, kad prekybos žmonėmis aukos būtų identifikuotos ankstyvame laikotarpyje ir aukoms būtų suteikiama išsami informacija apie galimybę gauti kompleksinę pagalbą: nustatyti, kokia tvarka institucijos, identifikavusios prekybos žmonėmis auką, turėtų informuoti pagalbą teikiančias ir/ar kitas organizacijas ir kokią informaciją jos turi pateikti nukentėjusiajam.
Generalinio prokuroro, vidaus reikalų ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro 2015-12-17 įsakymu Nr. I-327/1V-1015/A1-758 patvirtintos Prekybos žmonėmis aukų nustatymo, ikiteisminio tyrimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo rekomendacijos. Jų 37.2 ir 39 p. numato, kad:1) nustatęs galimą prekybos žmonėmis auką, prokuroras informuoja nevyriausybinę organizaciją, teikiančią pagalbą tokiems asmenims, užpildo pranešimą apie nukentėjusį nuo prekybos žmonėmis asmenį ir, jei nukentėjo vaikas, informuoja vaiko teisių apsaugos skyrių;2) atsakingos institucijos, įstaigos ir organizacijos darbuotojas per pirmą pokalbį informuoja prekybos žmonėmis auką apie Lietuvos Respublikos teisės aktų jai suteikiamas teises, įskaitant teisę į pagalbą nevyriausybinėje organizacijoje, teikiančioje pagalbą nukentėjusiems nuo prekybos žmonėmis asmenims, ir teisę į smurtiniais nusikaltimais padarytos turtinės ir (ar) neturtinės žalos kompensavimą, ikiteisminio tyrimo įstaigos pareigūnas ir prokuroras taip pat informuoja apie baudžiamąjį procesą ir nukentėjusiojo teises ir pareigas.
Siekiant skatinti kryptingą veislininkystės plėtrą, kuri užtikrintų veiksmingą Lietuvos ūkinių gyvūnų veislių gerinimą ir jų genofondo išsaugojimą, iš valstybės biudžeto remiamų veislininkystės programų ar planų priemones ir vertinimo kriterijų reikšmes įtraukti į ministerijos strateginius veiklos planus.
Žemės ūkio ministerijos 2016-2018 metų strateginis veiklos planas (Žemės ūkio ministerijos 2016-03-15 įsakymo Nr.3D-972 redakcija) patikslintas papildant pagrindiniais vertinimo kriterijais, susijusiais su Ūkinių gyvūnų veislininkystės plėtojimo ir rėmimo 2016–2020 m. programa.
Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų sistema užtikrintų efektyvų ir rezultatyvų jų vykdymą, peržiūrėti savivaldybių vykdomų funkcijų sistemą ir įvertinti, kokias funkcijas gali geriausiai vykdyti centrinė valdžia ir vietos savivalda ir priimti sprendimus, reikalingus pokyčiams įgyvendinti.
Įgyvendinant rekomendaciją savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra įtraukta į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą, numatyti terminai, rodiklis. Taip pat, 2024-11-18 vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-680 patvirtintas Savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis rekomenduojama savivaldybių atliekamų savarankiškųjų ir valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) funkcijų vertinimus atlikti iki 2030 m.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių funkcijų peržiūra. Pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką
Valstybės ekonominės bei finansinės kontrolės ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo koordinavimo komisijos 2016 m. kovo 17 d. protokoliniu sprendimu Nr. 1 patvirtintos Šešėlinės ekonomikos užkardymo 2016–2017 metų priemonės. Įgyvendinant plane iškeltą 2 uždavinį „Mažinti pajamų neapskaitymo mastą ir užtikrinti mokesčių sumokėjimą“ viena iš numatytų priemonių uždaviniui įgyvendinti yra „2.2. institucijoms pagal kompetenciją įgyvendinti prekybos skaitmeninėje erdvėje kontrolės ir nusikalstamų veikų užkardymo bei nustatymo priemones“, už kurios vykdymą atsakingi Valstybinė mokesčių inspekcija, Muitinės departamentas, Policijos departamentas, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba.Efektyvesnės elektroninės prekybos internetu kontrolės Valstybinė mokesčių inspekcija siekia ir kitomis priemonėmis: Valstybinės mokesčių inspekcijos konsoliduotame mokesčių mokėtojų mokestinių prievolių vykdymo ir mokesčių surinkimo užtikrinimo 2016–2017 metų priemonių plane vykdoma priemonė – vykdyti tikslines prekybos skaitmeninėje erdvėje kontrolės priemones, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: mokėjimų tarpininkai; partnerinis marketingas; nuotolinė prekyba ir paslaugų įsigijimas iš užsienio; prekyba socialiniuose tinklalapiuose. Be to, Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2016-02-26 įsakymu Nr. V-98 „Dėl darbo grupės sudarymo” sudaryta darbo grupė, siekiant užtikrinti efektyvų mokesčių mokėtojų mokestinių prievolių vykdymą elektroninės prekybos srityje.
Savivaldybių ir šalies mastu vykdomos stebėsenos rezultatus nustatytu periodiškumu skelbti viešai.
Suvestinė savivaldybių visuomenės sveikatos stebėsenos 2015 m. ataskaita paskelbta Higienos instituto interneto svetainėje.Ataskaitoje apibendrinti visų 60 savivaldybių visuomenės sveikatos stebėsenos ataskaitų duomenys.
Siekiant tinkamai organizuoti pareigūnų sveikatos priežiūrą ir užtikrinti efektyvų šiam tikslui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, rekomenduojame įgyvendinant Vidaus tarnybos statuto nuostatas, parengti ir, suderinus su Finansų ir Sveikatos apsaugos ministerijomis, patvirtinti pareigūnų reabilitacijos, kai ji apmokama iš dalies ar neapmokama iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto, tvarką.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2015 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. 1V-762, suderinus su Sveikatos apsaugos ir Finansų ministerijomis, patvirtintas Vidaus tarnybos sistemos pareigūnų medicininės reabilitacijos, prevencinės medicininės ir psichologinės reabilitacijos, sveikatos grąžinamojo, antirecidyvinio gydymo, kai tai iš dalies apmokama arba neapmokama iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto, tvarkos aprašas.
Siekiant tinkamai organizuoti pareigūnų sveikatos priežiūrą ir užtikrinti efektyvų šiam tikslui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, rekomenduojame numatyti papildomas kontrolės priemones, užtikrinančias pagrįstą valstybės biudžeto lėšų naudojimą teikiant pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugas.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2015 m. sausio 26 d. įsakymu Nr. 1V-47 patvirtintas „Valstybės biudžeto lėšų, skirtų pareigūnų sveikatos priežiūrai, naudojimo pagrįstumo kontrolės vykdymo tvarkos aprašas“ (patikslinta 2015-10-14 įsakymu Nr. 1V-811). Vidaus reikalų ministerijos Vidaus audito skyrius, sudarydamas 2016 m. skyriaus veiklos planą (patvirtintas 2016-03-17 įsakymu Nr. 23 VN-2) įtraukė teminį veiklos auditą „Lėšų, skirtų pareigūnų sveikatos priežiūrai, naudojimas“.
Siekiant išvengti rizikų, susijusių su įvykdytų saugomų teritorijų priežiūros darbų rezultatų išsaugojimu ar su kliūtimis naudoti sukurtą saugomų teritorijų infrastruktūrą, parengti ir patvirtinti tvarką (ar rekomendacijas), kokiais atvejais ir kokiais dokumentais saugomų teritorijų direkcijos turėtų sureguliuoti privačios žemės naudojimo teisinius santykius su šios žemės savininkais ar valdytojais.
Parengtos rekomendacijos ir išaiškinimas 2016-05-23 paskelbti Aplinkos ministerijos interneto svetainėje. Numatyta, kokiais atvejais ir kokiais dokumentais galėtų būti sureguliuoti privačios žemės naudojimo ar priežiūros teisiniai santykiai su šios žemės savininkais ar valdytojais. Rekomendacijos skirtos saugomų teritorijų apsaugą ir priežiūrą organizuojančioms ir vykdančioms institucijoms.
Nustatyti privalomus mokymus vaiką norintiems globoti artimiems giminaičiams ir parengti jiems pritaikytą (supaprastintą) mokymų modulį.
Vaiko globos organizavimo nuostatai pakeisti ir juose įtvirtinta nuostata, kad atestuoti socialiniai darbuotojai turi parengti išvadą dėl vaiko artimųjų giminaičių, norinčių tapti vaiko globėjais (rūpintojais). Ši išvada bus rengiama tik vaiko artimiesiems giminaičiams išklausius jiems skirtus supaprastintus mokymus. Atsižvelgus į tai, vaiko artimieji giminaičiai privalės išklausyti supaprastintus mokymus, kuriems pritaikyta (supaprastinta) programa yra parengta.
(V) EX.57 Nacionaliniame stebėsenos rodiklių apraše neteisingai nurodytas pirminis šaltinis Rekomenduojame patikslinti stebėsenos rodiklio P.N.822 aprašymą, užtikrinant, kad rodiklio pasiekimas būtų grindžiamas pirminiais dokumentais.
Siekiant užtikrinti, kad į centralizuotai perkamų objektų sąrašą pirkimų objektai būtų įtraukti pagrįstai, patvirtinti objektų įtraukimo į sąrašą kriterijus ir tvarką.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: atnaujinti departamento IS veiklos tęstinumo valdymo planą ir jį išbandyti.
Policijos departamentas išbandė informacinių sistemų ir registrų veiklos tęstinumo valdymo planą ir pateikė 2016-07-04 tarnybinį pranešimą Nr. 5-PR2-1507 su veiklos tęstinumo valdymo plano išbandymo ataskaita. Išbandant planą esminių trūkumų nerasta, išskyrus tai, kad veiklos atkūrimo detaliajame plane (Plano 2priedas), trūksta galimų situacijų. Tačiauplano keitimas įmanomas tik po to, kai bus pasirašytas paslaugų lygio susitarimas (angl.Service Level Agreement) tarp Policijos departamento ir Informatikos ir ryšių departamento,kuriame bus aiškiai aprašytos Informatikos ir ryšių departamento pareigos ir atsakomybės.
Siekiant tinkamai organizuoti pareigūnų sveikatos priežiūrą ir užtikrinti efektyvų šiam tikslui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, rekomenduojame patikslinti vidaus reikalų ministro 2006 m. lapkričio 7 d. įsakymą Nr. 1V-425 „Dėl papildomai per programas iš valstybės biudžeto remiamos vidaus tarnybos sistemos pareigūnų sveikatos priežiūros masto patvirtinimo“, kad būtų aiškiai nustatyta, kokios sveikatos priežiūros paslaugos ir kokiais atvejais turi būti papildomai remiamos valstybės biudžeto lėšomis.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministras 2015-09-25 įsakymu Nr. 1V-743 patikslino papildomai per programas iš valstybės biudžeto remiamos vidaus tarnybos sistemos pareigūnų sveikatos priežiūros mastą. Šiame teisės akte pateikiamas ne visų pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų sąrašas, tačiau nurodomi kriterijai, kuriais apibrėžiamos pareigūnų sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygos bei pateikiamos nuorodos į asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurių steigėja Vidaus reikalų ministerija, patvirtintas tvarkas, reglamentuojančias šių paslaugų teikimą. Įsakymas suderintas su Sveikatos apsaugos ministerija.
Įvertinus tai, kad pagal Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymą Sveikatos apsaugos ministerija turi nustatyti Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos įstaigų teikiamų paslaugų kainas, rekomenduojame patvirtinti privalomų periodinių profilaktinių pareigūnų sveikatos patikrinimų kainas.
Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad pagal LR vidaus reikalų ministerijos Medicinos centro parengtus vidaus tarnybos sistemos pareigūnų profilaktinių sveikatos patikrinimų kainų apskaičiavimo technologinius aprašymus, atitinkančius vidaus tarnybos sistemos pareigūnų profilaktinių sveikatos patikrinimų reikalavimus, patvirtino šių patikrinimų kainas (LR sveikatos apsaugos ministro 2015-12-23 įsakymas Nr. V-1500 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2000 m. gegužės 31 d. įsakymo Nr. 301 „Dėl profilaktinių sveikatos tikrinimų sveikatos priežiūros įstaigose“ pakeitimo“).
Parengti Lietuvos nacionalinę visuomenės sveikatos priežiūros strategiją, joje suformuluoti konkrečius visuomenės sveikatos stiprinimo uždavinius, kuriuos įgyvendintų savivaldybių institucijos, koordinuoti jų įgyvendinimą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015-12-09 nutarimu Nr. 1291 patvirtinta Nacionalinė visuomenės sveikatos priežiūros 2016–2023 m. plėtros programa įgyvendina Lietuvos sveikatos 2014–2025 m. strategijoje nustatytus visuomenės sveikatos priežiūros tikslus ir uždavinius. Numatyti konkretūs tikslai, uždaviniai ir kryptys, ką įgyvendinant (programos 19 p.) dalyvauja savivaldybės. Savivaldybės, pagal Vietos savivaldos įstatymo 10-3 str. 2 dalies nuostatas ir vykdydamos Nacionalinės programos 20 p. įtvirtintą nuostatą savo strateginio planavimo dokumentuose numato konkrečias priemones, lėšų poreikį, vertinimo kriterijus ir jų reikšmes.
Atsižvelgiant į tai, kad pridėtinės vertės mokesčio pajamų, gaunamų už telekomunikacijų, radijo ir televizijos transliavimo bei elektroniniu būdu teikiamas paslaugas, kontrolę reikės atlikti jau artimiausiu metu, nors išspręsti ne visi su šių paslaugų apmokestinimo tvarkos pasikeitimu nuo 2015 m. susiję klausimai, parengti už Lietuvoje suteiktas telekomunikacijų, radijo ir televizijos transliavimo bei elektroniniu būdu teikiamas paslaugas gaunamų pridėtinės vertės mokesčio pajamų stebėsenos ir kontrolės vadovą.
Patvirtintas už Lietuvoje suteiktas telekomunikacijų, radijo ir televizijos transliavimo bei elektroniniu būdu teikiamas paslaugas gaunamų pridėtinės vertės mokesčio pajamų stebėsenos ir kontrolės vadovas (Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos respublikos ministerijos 2016-05-31 viršininko įsakymas Nr. V-295).
Siekiant, kad VMI atliekamas mokesčių mokėtojų atrankos proceso efektyvumo vertinimas būtų tikslingas ir naudingas, tobulinti atrankos proceso efektyvumo vertinimą: nustatyti vertinimo kriterijus rizikos taisyklių efektyvumo vertinimo koeficientų reikšmėms; rizikos taisyklių, kurių efektyvumo koeficientų apskaičiavimui trūksta požymių, vertinimo tvarką; nustatyti pagrįstą rizikos taisyklių efektyvumo vertinimo laikotarpį ir vertinamų rizikos taisyklių mastą.
Valstybinės mokesčių inspekcijos 2016-07-18 viršininko įsakymu Nr. V-397 patvirtintų Atrankos efektyvumo vertinimo nuostatų 18.1–18.6 papunkčiuose yra nurodytos rizikos taisyklių efektyvumo vertinimo kriterijų kritinės ribos.18.1, 18.2, 18.3 papunkčiuose: „Neefektyviomis yra laikomos tos taisyklės, kurių apskaičiuotas koeficientas yra mažesnis nei kritinis rodiklio koeficientas. Kritinis rodiklio koeficientas apskaičiuojamas išrūšiavus apskaičiuotus koeficientus didėjimo tvarka bei vertinant rodiklių sąrašą nuo viršaus ir išvedus analizuojamo laikotarpio 20 procentilės ir ankstesnio laikotarpio 20 procentilės vidurkį.“18.4 ir 18.5 papunkčiuose: „Neefektyviomis yra laikomos tos taisyklės, kurių apskaičiuotas koeficientas yra didesnis nei kritinis rodiklio koeficientas. Kritinis rodiklio koeficientas apskaičiuojamas išrūšiavus apskaičiuotus koeficientus mažėjimo tvarka bei vertinant rodiklių sąrašą nuo viršaus ir išvedus analizuojamo laikotarpio 20 procentilės ir ankstesnio laikotarpio 20 procentilės vidurkį.“18.6 papunktyje: „Neefektyviomis yra laikomos tos taisyklės, kurių apskaičiuotas koeficientas yra mažesnis nei kritinis rodiklio koeficientas. Kritinis rodiklio koeficientas apskaičiuojamas iš visų taisyklių šio rodiklio koeficientų vidurkio atėmus jų standartinį nuokrypį.“18.7 papunktyje nurodyto rodiklio kritinės reikšmės nėra skaičiuojamos.Atrankos efektyvumo vertinimo nuostatų 17 punkte nurodyta, kad: „Nustatant neefektyviausias taisykles turi būti atsižvelgiama ne tik į Nuostatų 18.1-18.7 papunkčiuose nurodytais vertinimo rodikliais apskaičiuotų neefektyvumo rodiklių skaičių, bet ir į dalį rodiklių, kuriuose taisyklė buvo vertinta“.Atrankos efektyvumo vertinimo nuostatų 17 punkte nurodyta, kad: „Analitinį rizikos taisyklių efektyvumo vertinimą ne rečiau kaip kartą per kalendorinius metus ir ne vėliau kaip prieš 10 darbo dienų iki Darbo grupės posėdžio, kurio metu numatyta aptarti naudojamų rizikos taisyklių taikymo efektyvumą, atlieka Atrankos ir paramos auditui departamentas“.Nuostatų 16 punkte nurodyta, kad: „Analitinis ir ekspertinis efektyvumo vertinimas atliekamas tų rizikos taisyklių, kurios pasibaigusiais kalendoriniais metais be pakeitimų buvo naudojamos Audito IS, atliekant rizikos analizę. Taisyklės, kurios turi koeficientams apskaičiuoti reikalingus parametrus, tačiau nebuvo naudotos analizuojamais kalendoriniais metais, yra nevertinamos.“Atrankos efektyvumo vertinimo nuostatų 29.4 papunktyje nurodyta: „baigtų rezultatyvių mokestinių tyrimų ir mokestinių patikrinimų, kurių rūšių kodai pagal mokestinių tyrimų ar mokestinių patikrinimų rūšių klasifikatorių yra „10“, dalies visuose nagrinėjamu laikotarpiu baigtų mokestinių tyrimų ir mokestinių patikrinimų, kurių rūšių kodai yra „10“, santykis su baigtų rezultatyvių, atsitiktiniu būdu atrinktų mokestinių tyrimų ir mokestinių patikrinimų dalimi visuose atsitiktiniu būdu atrinktuose baigtuose mokestiniuose tyrimuose ir mokestiniuose patikrinimuose (skaičiuojama tik tais atvejais, kai analizuojamu laikotarpiu atsitiktiniu būdu atrinktų mokesčių mokėtojų skaičius sudaro ne mažiau kaip 5 proc. nuo visų analizuojamu laikotarpiu pagal atrankos kriterijus atrinktų mokesčių mokėtojų skaičiaus)“.
Siekiant užtikrinti teisėjams būtinų ir aktualių mokymų poreikį nagrinėjant restruktūrizavimo bylas, imtis priemonių, kad teisėjų mokymų planuose būtų numatyti mokymai ir specialiosioms nemokumo teisės ir finansinės analizės žinioms gilinti (5 išvada).
Į teisėjų mokymo programas įtrauktos nemokumo teisės ir finansinės analizės temos, pagal kurias įvyko teisėjams mokymai 2016 m., vasario, gegužės, rugsėjo mėn. Šiomis temomis mokymai teisėjams numatomi organizuoti periodiškai (kasmet), pagal poreikį.
(V) EX.58 ŪM PFSA numatydama išlaidas apmokėti supaprastintai, rėmėsi netinkama tyrimo ataskaitaRekomenduojame peržiūrėti ir patikslinti ŪM administruojamų priemonių PFSA nuostatas, užtikrinant, kad supaprastintai apmokamos išlaidos būtų nustatytos remiantis tinkamo tyrimo rezultatais.
Parengti bendrą teisingumo ministro valdymo srities IT plėtros planą, kuris apimtų visus srities valstybės informacinius išteklius ir kuriame būtų numatytas Teisingumo ministerijos ir kitų ministerijų valdomų informacinių išteklių tvarkymo prioritetų ir krypčių suderinamumas, taip pat priemonės, užtikrinančios IT išteklių ir priemonių planavimo, skyrimo, vykdymo ir panaudojimo kontrolę.
Lietuvos Respublikos teisingumo ministerija 2016 m. rugsėjo 9 d. įsakymu Nr. 1R-254 patvirtino Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo sričiai priskirtų registrų, valstybės ir kitų informacinių sistemų informacinių technologijų plėtros 2017–2019 metų planą.
Priimti gyventojų lėšų namui (statiniui) atnaujinti pagal privalomuosius statinių naudojimo ir priežiūros reikalavimus kaupimo tvarką, kurioje būtų reglamentuotas ir lėšų kaupimas šilumos punktų priežiūrai, remontui ir atnaujinimui.
Vadovaujantis LR CK 4.82 str. 4 d., Vyriausybės 2015 m. balandžio 15 d. nutarimu Nr. 390 patvirtintas Butų ir kitų patalpų savininkų lėšų, skiriamų namui (statiniui) atnaujinti pagal privalomuosius statinių naudojimo ir priežiūros reikalavimus kaupimo, jų dydžio apskaičiavimo ir sukauptų lėšų apsaugos tvarkos aprašas. Vadovaujantis juo lėšos kaupiamos visiems namo bendrojo naudojimo objektams (ir bendrojo naudojimo šilumos punktams) remontuoti ir atnaujinti.Pagal Šilumos ūkio įstatymą savivaldybių taryboms pavesta nustatyti daugiabučių namų šildymo ir karšto vandens sistemų priežiūros (eksploatavimo) maksimalus tarifus, vadovaujantis Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos patvirtinta Daugiabučių namų šildymo ir karšto vandens sistemų priežiūros (eksploatavimo) maksimalių tarifų nustatymo metodika. Savivaldybės taryba, nustatydama šį tarifą, nustato už tarifo lėšas privalomus atlikti šios priežiūros darbus.
Vykdant ūkio subjektų priežiūrą (patikrinimus) efektyviai paskirstyti išteklius ir didžiąją dalį fizinių patikrinimų vykdyti ten, kur yra didžiausia žalos pasireiškimo tikimybė ir mastas.
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba patvirtino darbo krūvio vertinimo tvarką, įdiegė automatizuotą skundų rizikos vertinimo sistemą ir perskirstė patikrinimus tarp teritorinių padalinių. Įgyvendintos priemonės lėmė teigiamą pokytį – rizikingiausių ūkio subjektų patikrinimų dalis padidėjo tiek maisto kokybės ir saugos srityje (nuo 3 proc. 2021 m. iki 81 proc. 2025 m.), tiek gyvūnų sveikatos ir gerovės srityje (nuo 19 proc. iki 64 proc.), o tai sudaro prielaidas efektyviau paskirstyti priežiūros išteklius. Skundų pagrindu inicijuotų patikrinimų dalis maisto kokybės ir saugos srityje sumažėjo nuo 100 proc. 2021 m. iki 44 proc. 2025 m., todėl pokytis pasiektas iš dalies.Pokytis nepasiektas atliekant neplaninius patikrinimus tiek maisto kokybės ir saugos srityje (šių patikrinimų dalis sumažėjo nuo 43,3 proc. 2021 m. iki 40 proc. 2025 m.), tiek gyvūnų sveikatos ir gerovės srityje (nuo 47,5 proc. iki 42 proc.), taip pat vykdant skundų pagrindu inicijuotus patikrinimus gyvūnų sveikatos ir gerovės srityje, kurių dalis sumažėjo nuo 95 proc. iki 62 proc. Be to, 2025 m. išliko netolygus inspektorių darbo krūvis tarp departamentų – maisto kontrolės srityje vienam inspektoriui tenkančių patikrinimų skaičius svyravo nuo 35 iki 92 (2021 m. – nuo 40 iki 111), o veterinarinės kontrolės srityje – nuo 40 iki 71 (2021 m. – nuo 28 iki 64).Atsižvelgiant į tai, vertiname, kad rekomendacija įgyvendinta iš dalies.
Siekiant užtikrinti finansų ministro įsakymu patvirtintos metodikos 3 punkte nustatytų specifiškumo, naudingumo, išmatuojamumo ir patikimumo principų laikymąsi, rekomenduojame patikslinti nustatytus vertinimo kriterijus taip, kad būtų galima įvertinti programos tikslo ir uždavinio pasiekimo lygį.
Aplinkos ministerijos 2017–2019 metų veiklos planas papildytas Miškų departamento pasiūlytais naujais Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos vertinimo kriterijais, kurie parodys šios programos tikslo ir uždavinio pasiekimo lygį.
Siekiant sukurti veiksmingą prekybos žmonėmis nusikaltimų prevencijos ir kontrolės subjektų sistemą bei užtikrinti, kad nuosekliai ir kompleksiškai būtų šalinamos esminės prekybos žmonėmis nusikaltimų priežastys ir sąlygos: sudaryti institucijų, vykdančių kovą su prekyba žmonėmis, sąrašą, kuris būtų naudojamas renkant informaciją apie Lietuvoje vykdytų kontrolės ir prevencijos priemonių rezultatus ir rengiant priemonių planus Viešojo saugumo plėtros 2015–2025 m. programoje numatytam uždaviniui – plėtoti veiksmingą kovą su prekyba žmonėmis – įgyvendinti.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2016-08-11 priėmė nutarimą Nr. 785 „Dėl kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo“, kurio projektą parengė Vidaus reikalų ministerija, įvertinusi iš suinteresuotų institucijų gautą informaciją. Nutarimo 1 ir 3.4 p.:1) sudaryta Kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo komisija iš Vidaus reikalų, Socialinės apsaugos ir darbo, Sveikatos apsaugos, Švietimo ir mokslo, Teisingumo ir Užsienio reikalų ministerijų, Policijos departamento, Valstybės sienos apsaugos tarnybos, Lietuvos darbo biržos, Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos, Valstybinės darbo inspekcijos, Nacionalinės teismų administracijos, Generalinės prokuratūros, Lietuvos savivaldybių asociacijos, Lietuvos Vyskupų Konferencijos ir nevyriausybinių organizacijų, veikiančių kovos su prekyba žmonėmis srityje, atstovų;2) visoms valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms, kurių atstovai yra įtraukti į komisijos veiklą, pavesta nustatyta tvarka planuoti kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus ir komisijai teikti informaciją apie praėjusiais metais vykdytus kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus ir jų rezultatus.
Siekiant tobulinti Aplinkos ministerijos ir jai pavaldžių institucijų administruojamų aplinkos apsaugos duomenų bazių (sistemų) funkcionalumą, numatyti ir įgyvendinti priemones, kurios užtikrintų tinkamą jų veikimą, kad kaupiami ir sisteminami duomenys galėtų būtų panaudojami aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės funkcijoms įgyvendinti.
Siekiant, kad Aplinkos ministerijos ir jai pavaldžių institucijų administruojamų aplinkos apsaugos duomenų bazių (sistemų) kaupiami ir sisteminami duomenys galėtų būtų panaudojami aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės funkcijoms įgyvendinti, atliktas esamų aplinkos apsaugos duomenų bazių (IS) funkcionalumo vertinimas, sukurta AADIS informacinė sistema, atlikta GPAIS integracija su atliekų tvarkytojų verslo valdymo sistemomis.
Siekiant sukurti veiksmingą prekybos žmonėmis nusikaltimų prevencijos ir kontrolės subjektų sistemą bei užtikrinti, kad nuosekliai ir kompleksiškai būtų šalinamos esminės prekybos žmonėmis nusikaltimų priežastys ir sąlygos: nustatyti valstybės ir savivaldybių institucijų bei nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimo būdus ir formas prekybos žmonėmis prevencijos ir kontrolės veikloje.
1. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2016-08-11 priimto nutarimo Nr. 785 „Dėl kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo“, kurio projektą parengė Vidaus reikalų ministerija, įvertinusi iš suinteresuotų institucijų gautą informaciją, 1 ir 3.1 p. sudaryta Kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo komisija ir nustatyta, kad komisija renkasi ne rečiau kaip kartą per 6 mėnesius.2. Generalinio prokuroro, vidaus reikalų ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro 2015-12-17 įsakymu Nr. I-327/1V-1015/A1-758 patvirtintos Prekybos žmonėmis aukų nustatymo, ikiteisminio tyrimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo rekomendacijos, kuriomis reglamentuotas atsakingų institucijų, įstaigų ir organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimas, kad būtų suteikta reikiama pagalba prekybos žmonėmis aukoms nuo jų nustatymo momento.3. Vidaus reikalų ministro 2016-08-29 įsakymu Nr. 1V-598 patvirtintas Kovos su prekyba žmonėmis 2017–2019 metų veiksmų planas, skirtas tarpžinybiniam ir tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir kovos su prekyba žmonėmis veiksmų koordinavimui stiprinti.
Siekiant, kad prekybos žmonėmis aukos būtų identifikuotos ankstyvame laikotarpyje ir aukoms būtų suteikiama išsami informacija apie galimybę gauti kompleksinę pagalbą: numatyti ir vykdyti priemones (patikslinti nukentėjusiųjų nuo prekybos žmonėmis identifikavimo kriterijus, organizuoti mokymus), kurios padėtų institucijų, susiduriančių ar galinčių susidurti su prekybos žmonėmis aukomis, darbuotojams identifikuoti prekybos žmonėmis aukas.
1. Generalinio prokuroro, vidaus reikalų ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro 2015-12-17 įsakymu Nr. I-327/1V-1015/A1-758 patvirtintos Prekybos žmonėmis aukų nustatymo, ikiteisminio tyrimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo rekomendacijos, kurių II ir III skyriuje apibrėžti prekybos žmonėmis aukų nustatymo kriterijai. 2. Nevyriausybinių organizacijų ir Tarptautinės migracijos organizacijos Vilniaus biuro atstovai 2015-12-17 pasirašė bendradarbiavimo deklaraciją, kurioje pritarė šioms rekomendacijoms ir įsipareigojo jomis vadovautis bendradarbiaudami su institucijomis, įstaigomis bei organizacijomis ir teikdami pagalbą prekybos žmonėmis aukoms.3. Vidaus reikalų ministro 2016-08-29 įsakymu Nr. 1V-598 patvirtintas Kovos su prekyba žmonėmis 2017–2019 metų veiksmų planas. Jame numatytas uždavinys – didinti valstybės institucijų ir įstaigų darbuotojų, kuriems gali tekti bendrauti su prekybos žmonėmis aukomis, kompetencijas ir gebėjimus. Įgyvendinant šį uždavinį, mokymai 2017–2019 m. numatyti bendrojo ugdymo mokyklų vadovams, švietimo pagalbos specialistams, mokytojams, sveikatos apsaugos sistemos darbuotojams, viešosios policijos pareigūnams, prokurorams, teisėjams ir jų padėjėjams, tyrėjams, konsuliniams pareigūnams, probacijos tarnybų pareigūnams, migracijos pareigūnams, darbo inspektoriams, teritorinių darbo biržų specialistams, vaiko teisių apsaugos specialistams, socialiniams darbuotojams, socialinę pagalbą teikiantiems specialistams, sienos apsaugos pareigūnams.
Pertvarkyti šiuo metu Lietuvoje taikomą lygiavertį nacionalinio pranešėjo sistemai mechanizmą taip, kad būtų: atskirtos nacionalinio pranešėjo funkcijos nuo valstybės politikos formavimo bei jos įgyvendinimo organizavimo prekybos žmonėmis prevencijos ir kontrolės srityje funkcijų.
1. Vidaus reikalų ministerija 2015-11-05 organizavo tarpžinybinį pasitarimą, skirtą aptarti kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo ir nacionalinio pranešėjo prekybos žmonėmis klausimais funkcijų vykdymo (atskyrimo) ir kovos su prekyba žmonėmis planavimo klausimus, kuriame dalyvavo ir Vyriausybės kanceliarijos atstovai. Pasitarime nuspręsta, kad nacionalinio pranešėjo prekybos žmonėmis klausimais funkcijas turėtų vykdyti Vidaus reikalų ministerija, o kovos su prekyba žmonėmis politikos formavimo ir įgyvendinimo organizavimo klausimams spręsti turi būti sudaryta tarpžinybinė ir tarpsektorinė kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo komisija. 2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė priėmė 2016-08-11 nutarimą Nr. 785 „Dėl kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo“ ir 2016-11-23 nutarimą Nr. 1161 „Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinio pranešėjo kovos su prekyba žmonėmis klausimais“, kurių projektus parengė Vidaus reikalų ministerija. Pagal juos sudarytai Kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo komisijai pavesta teikti valstybės institucijoms pasiūlymus dėl kovos su prekyba žmonėmis politikos formavimo ir nustatyta, kad nacionalinis pranešėjas kovos su prekyba žmonėmis klausimais yra vidaus reikalų ministro paskirtas Vidaus reikalų ministerijos atstovas.3. Vidaus reikalų ministro 2015-12-22 įsakymu Nr. 1V-1041 pakeistas ministerijos Viešojo saugumo politikos departamento vyresniojo patarėjo, kuriam pavesta dalyvauti neformalaus ES nacionalinių pranešėjų arba lygiaverčių mechanizmų tinklo veikloje ir teikti informaciją ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriui, pareigybės aprašymas: atsisakyta funkcijų, susijusių su dalyvavimu formuojant valstybės politiką kovos su prekyba žmonėmis srityje, organizuojant, koordinuojant ir kontroliuojant jos įgyvendinimą.
Siekiant sukurti veiksmingą prekybos žmonėmis nusikaltimų prevencijos ir kontrolės subjektų sistemą bei užtikrinti, kad nuosekliai ir kompleksiškai būtų šalinamos esminės prekybos žmonėmis nusikaltimų priežastys ir sąlygos: nustatyti prekybos žmonėmis nusikaltimų prevencijos kryptis ir prioritetus, ir užtikrinti, kad būtų parinktos tinkamos ir pakankamos priemonės prevencinei veiklai vykdyti.
1. 2015-12-23 Vyriausybės kanceliarijoje įvyko pasitarimas dėl tarpinstitucinio veiklos plano Viešojo saugumo plėtros 2015–2025 metų programoje numatytam uždaviniui „Plėtoti veiksmingą kovą su prekyba žmonėmis“ rengimo. Jo metu Vyriausybės kanceliarija pasiūlė rengti ne tarpinstitucinį veiklos planą, o kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planą, kurį tvirtintų vidaus reikalų ministras.2. Vidaus reikalų ministro 2016-08-29 įsakymu Nr. 1V-598 patvirtintas Kovos su prekyba žmonėmis 2017–2019 metų veiksmų planas, kurį ministerija parengė bendradarbiaudama su atsakingomis institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis ir įvertinusi ministerijos atliktos analizės „Situacija kovos su prekyba žmonėmis srityje Lietuvoje 2015 metais“ rezultatus bei kitus dokumentus. Veiksmų plane:1) nurodyti uždaviniai ir priemonės, jų įgyvendinimo veiksmai, atsakingi šių veiksmų vykdytojai, įgyvendinimo vertinimo kriterijai ir jų siekiamos reikšmės bei asignavimai;2) uždaviniui „tobulinti prekybos žmonėmis prevenciją ir ikiteisminį tyrimą“ įgyvendinti numatytos 4 priemonės ir jų įgyvendinimo veiksmai.
Numatyti ir vykdyti tęstines kompleksines priemones užtikrinančias, kad vartotojams tenkanti finansinė našta nedidėtų.
Pakeitus Vyriausybės 2005-09-13 nutarimu Nr. 994 patvirtinto Ambulatoriniam gydymui skiriamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių, kurių įsigijimo išlaidos kompensuojamos iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų, bazinių kainų apskaičiavimo tvarkos aprašo, 8 punkto reikalavimus (Vyriausybės 2017-04-26 nutarimas Nr. 323), kompensuojamųjų vaistų kainyne vaistų grupėse nustatyti griežtesni deklaruojamų kainų apribojimai, numatant, nebūtų įrašomi vaistai, kurių kainos daugiau nei 10 proc. didesnės nei kitose (referencinėse) valstybėse. Sudaromos sąlygos ženkliau sumažinti vaistų grupėse įrašytų generinių vaistų deklaruojamas kainas ir tuo pačiu mažinti pacientų priemokas už tuos vaistus.
Siekiant užtikrinti skaidrų valstybės valdomų bendrovių lėšų panaudojimą paramos tikslais, nustatyti detalią paramos teikimo tvarką, apimančią bendrus paramos skyrimo principus ir procedūras.
Reglamentuotas valstybės valdomų įmonių paramos teikimas. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-06-28 nutarimu Nr. 533 patvirtintas Valstybės valdomų bendrovių paramos teikimo tvarkos aprašas. Jame nustatyta detali paramos teikimo tvarka, apimanti bendrus paramos skyrimo principus ir procedūras.
Imtis teisinių priemonių, kad įgyvendinant investicijų projektą „Specialaus autotransporto įkalintųjų konvojavimui įsigijimas“ susidariusios netesybos būtų išieškotos, ir užtikrinti tinkamą sutarčių vykdymo kontrolę.
Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija
Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija informavo, kad susidariusi netesybų suma 2017-06-26 išieškota.
Imtis teisinių priemonių, kad investicijų projekto „Specialaus autotransporto įkalintųjų konvojavimui įsigijimas“ įgyvendinimo metu susidariusios netesybos būtų išieškotos, ir užtikrinti tinkamą sutarčių vykdymo kontrolę.
Marijampolės pataisos namai pareikalavo iš teikėjo delspinigius už laiku nepristatytą automobilį. Tiekėjas raštu informavo pataisos namus apie priežastis, kodėl atsisako mokėti delspinigius - artėjant automobilio pristatymo terminui pataisos namai nusprendė nepirkti automobiliui žiemos sezono padangų ir pradėti jį eksploatuoti tik žiemos sezonui pasibaigus. Šalių atstovai susitarė automobilio pristatymo terminą pratęsti iki 2016 m. balandžio mėn. Atsižvelgiant į Marijampolės pataisos namų pateiktus argumentus – rekomendacija neaktuali.
Atsižvelgiant į IS rizikos vertinimo ataskaitas rengti ir tvirtinti rizikos valdymo priemonių planus.
2017-10-20 VRM informavo, kad yra parengtas Sertifikatų valdymų informacinės sistemos informacinių technologijų saugos atitikties rizikos vertinimų metu pastebėtų trūkumų šalinimo ir rizikos valdymo priemonių planas, patvirtintas LR vidaus reikalų ministro 2017 m. balandžio 3 d. įsakymu Nr. 248, taip pat Techninių kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimo VRM valdomuose ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūruose ir valstybės informaciniuose ištekliuose priemonių planas, patvirtintas LR vidaus reikalų ministro 2017 m. rugsėjo 20 d. įsakymu Nr. 1V-650. Pastarasis priemonių planas taikomas visoms VRM valdomoms informacinėms sistemoms. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: peržiūrėti ir atnaujinti IS ir registrų duomenų tvarkymo taisykles: jose išdėstyti taikomos asmens duomenų saugos priemones taip, kaip nustato Asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymas.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2015 m. lapkričio 18 d. įsakymu Nr. 5-V-1028 atnaujintos Saugaus policijos informacinių sistemų ir registrų elektroninės informacijos tvarkymo taisyklės.Asmens duomenų teisinės apsaugos įstatymo 30 straipsniu yra patvirtintos Asmens duomenų tvarkymo policijos įstaigose taisyklės, Policijos generalinio komisaro 2015 m. spalio 28 d. įsakymu Nr. 5-V-964 „Dėl asmens duomenų tvarkymo taisyklių policijos įstaigose patvirtinimo“.
Siekiant, kad pareiškėjų atranka priemonėms vykdyti būtų vykdoma objektyviai ir pagal tuos pačius principus, patikslinti paraiškų teikimo ir vertinimo tvarką, nurodant kas sudaro tinkamas finansuoti priemonės įgyvendinimo išlaidas.
Aplinkos ministerija 2016-09-19 įsakymu Nr. D1-625 pakeitė Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo tvarką, nurodant kas sudaro tinkamas finansuoti bendrųjų miškų ūkio reikmių įgyvendinimo išlaidas.
Nustatyti žiniasklaidos atstovų ir kelionių organizatorių atrankos kriterijus, kad informacija apie Lietuvos turizmo galimybes ir produktus būtų skleidžiama sistemiškai.
Valstybinis turizmo departamentas prie Ūkio ministerijos
Valstybinio turizmo departamento direktoriaus 2016-08-08 įsakymas Nr. V-165 „Dėl užsienio žurnalistų ir interneto tinklaraštininkų pažintiniams turams po Lietuvą atrankos kriterijų tvirtinimo ir 2016-08-30 įsakymas Nr. V-175 „Dėl kelionių organizatorių ir kelionių agentūrų atstovų atrankos dalyvauti pažintiniuose turuose po Lietuvą kriterijų tvirtinimo“.
Spręsti klausimą dėl valstybės biudžeto lėšų, panaudotų ne pagal paskirtį, grąžinimo į valstybės biudžetą.
Kauno nepilnamečių tardymo izoliatorius - pataisos namai
571,49 Eur grąžinti į valstybės biudžetą.
Siekiant efektyvesnės restruktūrizavimo administratorių priežiūros, parengti metodikas ir (ar) vadovą, kuriais vadovaujantis būtų atliekami visapusiški restruktūrizavimo administratorių veiklos patikrinimai, leisiantys įsitikinti, ar restruktūrizavimo administratoriai tinkamai vykdo teisės aktais jiems priskirtas pareigas ir (ar) atitinka jiems keliamus reikalavimus (4 išvada).
Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktoriaus 2016-09-30 įsakymu Nr. VI-399 „Dėl planinių ir neplaninių restruktūrizavimo administratorių veiklos patikrinimų taisyklių patvirtinimo“ patvirtintos planinių ir neplaninių restruktūrizavimo administratorių veiklos patikrinimų taisyklės, reglamentuojančios visapusiškų restruktūrizavimo administratorių veiklos patikrinimų atlikimo pagrindus, tvarką bei trukmę.
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Zarasų rajono savivaldybė).
Zarasų rajono savivaldybės administracija
Parengti ir patvirtinti Informatikos ir ryšių departamento teikiamų IT paslaugų katalogą ir nustatyti šių paslaugų teikimo lygį.
Parengtas ir patvirtintas Informatikos ir ryšių departamento teikiamų IT paslaugų katalogas ir nustatytas jų teikimo lygis.
Išanalizuoti socialinių paslaugų išvystymo poreikį savivaldybėse ir numatyti konkrečias socialinių paslaugų senyvo amžiaus asmenims plėtros kryptis ir priemones, kurios užtikrintų, kad senyvo amžiaus asmuo kuo ilgiau galėtų likti savo namuose ir bendruomenėje. Sudaryti sąlygas savivaldybėms teikti paraiškas gauti investicijas iš ES fondų ar paramą iš kitų finansinių mechanizmų lėšų alternatyvių ilgalaikei socialinei globai institucijoje socialinių paslaugų plėtrai –integralios pagalbos senyvo amžiaus žmonėms teikimui, darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir kt. priemonėms.
Atlikta socialinių paslaugų infrastruktūros išvystymo savivaldybėse analizė, parengti ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2016-10-25 įsakymu Nr. A1-578 pakeisti ir nauja redakcija išdėstyti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2014-01-20 įsakymu Nr. A1-23 patvirtinti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvai. Normatyvai pakeisti atsižvelgiant į šias rekomenduojamas prioritetines socialinių paslaugų plėtros kryptis:1.senyvo amžiaus asmenims – socialinių paslaugų į namus, trumpalaikės socialinės globos pagal individualius asmens ir šeimos poreikius plėtra; ilgalaikės socialinės globos tikslingumo didinimas, kokybės gerinimas;2.suaugusiems asmenims su negalia, šeimoms ir vaikams – palaipsninis perėjimas nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų neįgaliems asmenims ir jų šeimoms; nestacionarių socialinių paslaugų, derinant jas su kitomis bendruomenėje teikiamomis paslaugomis (sveikatos priežiūros, švietimo, kultūros) pagal individualius asmens ir šeimos poreikius ir individualios socialinio darbuotojo pagalbos šeimai plėtra; 3.socialinės rizikos suaugusiems asmenims – individualios socialinio darbuotojo pagalbos, orientuotos į asmens įgalinimą pačiam spręsti savo problemas, plėtra; socialinių paslaugų derinimas su sveikatos priežiūra, integracijos į darbo rinką ir kitomis priemonėmis, padedančiomis asmeniui integruotis ar adaptuotis visuomenėje.Socialinių paslaugų įstaigų infrastruktūros modernizavimo ir plėtros veiksmų planas patvirtintas SADM 2015-04-02 įsakymu Nr. A1-175, 17,232 mln. Eurų ES paramos lėšų paskirstyta regionams.2015-07-14 įsakymu Nr. A1-435 patvirtintas Integralios pagalbos plėtros veiksmų planas. Veiksmų planui įgyvendinti iki 2020 m. skirta 11,585 mln. eurų ES lėšų. Projektus planuoja įgyvendinti 59 savivaldybės (išskyrus Neringos sav.).
Numatyti pakankamas kontrolės priemones tinkamam e. parašo naudojimui.
VĮ Registrų centras pateikė realizuoto sprendimo ekranvaizdžius. El. paštu buvo pateiktas paaiškinimas 2017-07-20, kad ESPBI IS portalas e. parašui naudoja GoSign komponentę, kurioje buvo vienintelis atvejis, kada atlikus visus veiksmus su e. dokumentu ir pateikus pasirašymui buvo galima įvesti kito asmens kodą ir pasirašyti – tai mobilus parašas, su stacionariu parašu to padaryti neįmanoma. Įgyvendinant rekomendaciją, buvo atliktos GoSign konfigūracijos, kad pasirinkus pasirašymą mobiliu parašu nebeiššoktų langas „Įvesti a/k“, o pagal nutylėjimą pasirinktų asmenį, kuris autentifikavosi.Rekomendacija įgyvendinta.
Patikslinti valstybei svarbių ekonominių projektų statuso suteikimo tvarką, kurioje būtų numatytos: sąlygos, kad projektai pripažinti valstybei svarbiais ekonominiais projektais gali būti teikiami Lietuvos Respublikos Vyriausybei tik atlikus valstybės pagalbos teikimo atitikties ES valstybės pagalbos taisyklėms įvertinimą.
Patvirtintas Projektų pripažinimo valstybei svarbiais ekonominiais projektais tvarkos aprašas, kuriame numatytos sąlygos, kad projektai pripažinti valstybei svarbiais ekonominiais projektais gali būti teikiami Lietuvos Respublikos Vyriausybei tik atlikus valstybės pagalbos teikimo atitikties ES valstybės pagalbos taisyklėms įvertinimą. LRV 2017-06-21 nutarimas Nr. 500.
Patikslinti valstybei svarbių ekonominių projektų statuso suteikimo tvarką, kurioje būtų numatytos: priemonės, po statuso projektui suteikimo, užtikrinančios projektuose numatytų strateginių tikslų ir įgyvendinimo priežiūrą, informacijos sisteminimą ir atskaitingumą, taip pat bendrą projektų veiklos ir priežiūros koordinavimą.
Patvirtintas Projektų pripažinimo valstybei svarbiais ekonominiais ar kultūriniais projektais tvarkos aprašas, kuriame numatytos priemonės, po statuso projektui suteikimo, užtikrinančios projektuose numatytų strateginių tikslų ir įgyvendinimo priežiūrą, informacijos sisteminimą ir atskaitingumą, taip pat bendrą projektų veiklos ir priežiūros koordinavimą.LRV 2017-06-21 nutarimas Nr. 500.
Patikslinti valstybei svarbių ekonominių projektų statuso suteikimo tvarką, kurioje būtų numatytos: sąlygos, kai valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas gali būti sustabdytas, panaikintas ar nebegaliojantis, kai projektas pripažįstamas įgyvendintu.
Patvirtintas Projektų pripažinimo valstybei svarbiais ekonominiais ar kultūriniais projektais tvarkos aprašas, kuriame numatytos sąlygos, kai valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas gali būti sustabdytas, panaikintas ar nebegaliojantis, kai projektas pripažįstamas įgyvendintu.LRV 2017-06-21 nutarimas Nr. 500.
Mokslo tiriamųjų darbų ir eksperimentinės plėtros projektus finansuojant kelioms institucijoms, sudaryti bendradarbiavimo sutartis, kuriose būtų numatyti šalių tarpusavio įsipareigojimai dėl bendrai vykdomų projektų ir skiriamo finansavimo dydžio.
Krašto apsaugos ministerija 2016-12-15 raštu Nr. 12-01-2173 „Dėl Valstybės kontrolės audito rekomendacijos“ kreipėsi į Švietimo ir mokslo ministeriją dėl bendradarbiavimo sutarties, įgyvendinant krašto apsaugos poreikiams skirtus mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros projektus per Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūrą, sudarymo. Parengtas Krašto apsaugos ministerijos, Švietimo ir mokslo ministerijos ir Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros sutarties dėl bendradarbiavimo projektas, siekiant skatinti Lietuvos mokslo ir studijų institucijas ir įmones dalyvauti mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros projektuose, skirtuose krašto apsaugos poreikiams.
Spręsti klausimą dėl miškų įveisimo priskyrimo kompleksinei miškų ūkio veiklai ir prireikus inicijuoti teisės aktų pakeitimus.
2017-07-11 priimtas Miškų įstatymo Nr. I-671 2, 4, 5, 6, 7, 8, 13, 18 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIII-628, kuriuo miškų įveisimas įtrauktas į kompleksinės miškų ūkio veiklos sąvoką (įstatymo 1 straipsnio 2 dalis) ir reglamentuotas kaip valstybinė funkcija, kurią atlieka miškų urėdija (įstatymo 3 straipsnio 4 dalis).
Siekiant užtikrinti, kad programų, jų sukūrimo, gaminimo pirkimai būtų vykdomi skaidriai ir ekonomiškai:patikslinti Vyriausybės nutarimu patvirtintą aprašą dėl pirkimo būdo pasirinkimo, neskelbiamų apklausų planuojamų pinigų adekvatumo pirkimo objekto vertei rinkoje vertinimo, atvejų, kai programų, jų sukūrimo, gaminimo pirkimai gali būti atliekami kreipiantis į konkretų (-ius) tiekėją (-us) taikymo; nustatyti kas turi vykdyti aprašo nuostatų priežiūrą ir teikti metodinę pagalbą.
Siekiant užtikrinti nuoseklią paslaugų stebėseną, suderinti atsakingų institucijų viešųjų ir administracinių ir el. paslaugų stebėsenos funkcijas.
2016 m. lapkričio 10 d. priimtas Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo Nr. 1234 1, 2, 3, 14, 14(1), 15, 16, 19, 22, 27, 28, 31, 34, 35, 37, 40 ir 41 straipsnių pakeitimo , įstatymo papildymo 17(1) straipsniu, 21, 23 ir 24 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas Nr. XII-2779. Įstatymo 17(1) straipsnyje numatyta, kad informacija apie administracinių ir viešųjų paslaugų stebėsenos rodiklius turi būti privalomai teikiama Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje (PASIS) tvarkytojui, tokiu teisiniu reguliavimu užtikrinant viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizaciją ir stebėseną. „Viešųjų ir administracinių el. paslaugų stebėseną atlieka Skaitmeninės darbotvarkės taryba, į kurios sudėti įeina visų ministerijų ir kitų institucijų ir įstaigų atstovai. Vadovaujantis Skaitmeninės darbotvarkė programos 11 punktu, Skaitmeninės darbotvarkės tarybos paskirtis – padėti Skaitmeninės darbotvarkės programos koordinatorei vertinti, kaip siekiama tikslų ir įgyvendinami uždaviniai, stebėti elektroninių paslaugų kūrimo ir naudojimosi jomis rezultatus, analizuoti pokyčius, rengti pasiūlymus dėl informacinei visuomenei plėtoti reikalingų prioritetinių sprendimų. Jei valstybės institucijos ir valstybės įmonės įgyvendina ir (arba) planuoja įgyvendinti priemones/ projektus, kurie susiję su informacinės visuomenės plėtra, tačiau neįtraukti į Planą, o numatyti valstybės institucijos, įstaigos ar valstybės įmonės strateginiame arba metiniame veiklos plane, vadovaujantis Skaitmeninės darbotvarkės programos 13 punktu, jos turi informuoti Susisiekimo ministeriją apie vykdomas ir (arba) planuojamas vykdyti priemones /projektus ir jų įgyvendinimą.
Siekiant užtikrinti tinkamą viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizaciją ir stebėseną, nustatyti šių paslaugų stebėjimo tvarką ir priemones, užtikrinančias, kad visų viešojo administravimo institucijų ir įstaigų teikiamų paslaugų aprašai būtų renkami ir nuolat atnaujinami.
2016 m. lapkričio 10 d. priimtas LR viešojo administravimo įstatymo Nr. 1234 1, 2, 3, 14, 14(1), 15, 16, 19, 22, 27, 28, 31, 34, 35, 37, 40 ir 41 straipsnių pakeitimo , įstatymo papildymo 17(1) straipsniu, 21, 23 ir 24 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas Nr. XII-2779. Įstatymu numatoma, kad viešojo administravimo subjektas turi sudaryti savo teikiamų administracinių paslaugų sąrašą ir patvirtintus nustatytos formos administracinių paslaugų teikimo aprašymus paskelbti Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje (PASIS). Atitinkamai viešojo administravimo subjektas, administruojantis viešųjų paslaugų teikimą, įpareigoja viešųjų paslaugų teikėjus sudaryti jų teikiamų viešųjų paslaugų sąrašą ir patvirtintus šių paslaugų aprašymus pateikti PASIS.
Teisės aktuose nustatyti reikalavimą informuoti užsakovus, kad Turto vertinimo priežiūros tarnybos patikrinta turto vertinimo ataskaita neatitiko teisės aktų reikalavimų ir turto vertės nustatymas buvo nepakankamai pagrįstas.
Reikalavimas informuoti užsakovus reglamentuotas:Finansų ministro 2016-10-24 įsakyme Nr. 1K-378 „Dėl finansų ministro 2012 m. gruodžio 11 d. įsakymo Nr. 1K-422 „Dėl Turto arba verslo vertintojų ir turto arba verslo vertinimo įmonių veiklos patvirtinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“;Tarnybos direktoriaus 2016-09-05 įsakyme Nr. V1-349 „Dėl Paklausimų dėl turto arba verslo vertinimo ataskaitų atitikties Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnyje nustatytiems reikalavimams nagrinėjimo taisyklių patvirtinimo“.
Pakeisti finansų ministro 2012 m. gruodžio 11 d. įsakymu Nr. 1K-422 patvirtintų Turto arba verslo vertintojų ir turto arba verslo vertinimo įmonių veiklos patikrinimo taisyklių 16 p., jame nurodant, kad Turto vertinimo priežiūros tarnyba, turto vertinimo ataskaitose nustačiusi teisės aktų reikalavimų nesilaikymą, privalo kreiptis į Garbės teismą.
Reikalavimas įtvirtintas finansų ministro 2016-10-24 įsakymu Nr. 1K-378 „Dėl finansų ministro 2012 m. gruodžio 11 d. įsakymo Nr. 1K-422 „Dėl Turto arba verslo vertintojų ir turto arba verslo vertinimo įmonių veiklos patvirtinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.
Siekiant veiksmingesnės ir platesnio masto turto vertintojų veiklos valstybinės priežiūros, nustatyti pirminių planinių patikrinimų atrankos kriterijus, pagal kuriuos į atranką patektų rizikingiausi turto vertintojai.
Kriterijai nustatyti finansų ministro 2016-10-24 įsakymu Nr. 1K-378 „Dėl finansų ministro 2012 m. gruodžio 11 d. įsakymo Nr. 1K-422 „Dėl Turto arba verslo vertintojų ir turto arba verslo vertinimo įmonių veiklos patvirtinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.
Parengti ir paskelbti metodines rekomendacijas dėl emocinių ryšių nustatymo, brolių ar seserų išskyrimo ir organizuoti darbuotojų, vertinančių įvaikinimo galimybes, mokymus šiais klausimais.
Suorganizuoti ir toliau organizuojami mokymai Vaiko teisių apsaugos skyrių darbuotojams, vertinantiems įvaikinimo galimybes, parengtų metodinių rekomendacijų „Dėl brolių ir/ ar seserų išskyrimo“ pritaikymo klausimais. Rekomendaciją laikome visiškai įgyvendinta.
Reglamentuoti savivaldybių vykdomą visuomenės sveikatos stiprinimą, apibrėžiant turinį, veiklos sritis, formas ir kt.
Sveikatos apsaugos ministerija 2014 m. papildė Visuomenės sveikatos stiprinimo vadovą savivaldybėms. 2016 m. sveikatos apsaugos ministro įsakymu savivaldybėms reglamentuotas informacinės ir / ar metodinės medžiagos naudojimasis.2016 m. ministerija dar papildė rekomendacijos įgyvendinimo priemones: įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą projektą numatė parengti savivaldybėms perduotų valstybės visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų paslaugų masto, turinio, algoritmų, metodikų, lėšų poreikio apskaičiavimo aprašus, nustatyti paslaugų teikimo tvarką, sukurti perduotų funkcijų stebėsenos sistemą.
Siekiant įgyvendinti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatyme įtvirtintus turto valdymo ir naudojimo principus, sudaryti sutartį dėl šiuo metu patikėjimo teise valdomo ir naudojamo turto.
Siekiant efektyviau teikti paslaugas parengti paslaugos teikimo kaštų įvertinimo metodiką, kurioje būtų nurodyta kaip apskaičiuojami kaštai paslaugą teikiant tradiciniu ir elektroniniu būdu ir atlikti nustatytų rodiklių stebėseną.
Vidaus reikalų ministerija parengė Viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo sąnaudų apskaičiavimo metodines rekomendacijas – jos paskelbtos 2016 m. gruodžio 23 d. Vidaus reikalų ministerijos tinklalapyje adresu http://vrm.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/e-valdzia. Rekomendacijų 14 p. ataskaitų formas per kalendorinį mėnesį nuo ataskaitinių kalendorinių metų ar kito ataskaitinio laikotarpio pabaigos rekomenduojama pateikti Vidaus reikalų ministerijai el. paštu evsps@vrm.lt centralizuotos stebėsenos tikslams.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kuriais būtų diferencijuotas globos (rūpybos) išmokos dydis, atsižvelgus į vaiko amžių ir jo poreikius.
Pasirinkta kita finansinės paramos vaikus globojančioms šeimoms forma - nuo 2016 m. sausio 1 d. globėjui (rūpintojui) už vaiką, kuriam globa nustatyta šeimoje, pradėtas mokėti globos (rūpybos) išmokos tikslinis priedas, šalia jau numatytos globos (rūpybos) išmokos globojamam vaikui. Vadovaujantis įstatymu, nuo 2016 m. sausio 1 d. yra mokamas 1 BSI dydžio (38 Eur), o nuo 2017 m. sausio 1 d. - 4 BSI dydžio (152 Eur) globos (rūpybos) išmokos tikslinis priedas. Taip išsprendžiama problema, kad vaiko globos išmoka nesikeitė jau 15 metų, nebuvo atsižvelgiama į ekonomikos veiksnius.
Siekiant užtikrinti, kad telekomunikacijų ir elektroniniu būdu teikiamų paslaugų teikėjai, registruoti MOSS sistemoje, tvarkytų asmens duomenis teisėtai, saugiai ir užtikrindami duomenų subjektų teises, atlikti šių paslaugų teikėjų planinį patikrinimą ir, nustačius pažeidimų, imtis priemonių jiems pašalinti.
Į 2016 m. prevencinių tikrinimų planą (patvirtintą VDAI direktoriaus 2016-02-24 Nr. 3R-47(1.41.)) įtraukti 51 telekomunikacijų ir elektroniniu būdu teikiamų paslaugų teikėjų, kurie registruoti MOSS sistemoje, patikrinimai dėl asmens duomenų tvarkymo teisėtumo. Visi planuoti patikrinimai 2016 metais atlikti. Informaciją apie patikrinimų metu nustatytus pažeidimus ir jų pašalinimą Duomenų apsaugos inspekcija pateiks atskirai, įgyvendinusi kitą jai pateiktą rekomendaciją.
Parengti savivaldybėms rekomendacijas, kurios užtikrintų tinkamą socialinės priežiūros kokybės kontrolę ir formuotų bendrą socialinei priežiūrai keliamų reikalavimų taikymo praktiką savivaldybėse.
Socialinių paslaugų priežiūros departamento tinklalapyje savivaldybėms pateiktos rekomendacijos dėl socialinės priežiūros paslaugų kokybės kontrolės.
Nustatyti programos vertinimo kriterijų reikšmėms apskaičiuoti vieningą duomenų surinkimo sistemą, kuri užtikrintų, kad programos rezultatams apskaičiuoti naudojami duomenys būtų tikslūs ir teisingi.
Kalėjimų departamento direktorius 2016-10-05 įsakymu Nr. V-386 patvirtino Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų veiklos planavimo metodiką, kurioje nustatyta bendra duomenų reikalingų kriterijams apskaičiuoti surinkimo tvarka.
Siekiant, kad vykdoma valstybės institucijų ir rizikingiausių (I grupės) ūkio subjektų veiklos civilinės saugos srityje priežiūra būtų rezultatyvesnė, tobulinti ją taip, kad (...) suėjus nustatytų pažeidimų pašalinimo terminui, būtų valdoma informaciją apie jų pašalinimą.
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2016-12-06 įsakymu Nr. 1-412 patvirtino naujos redakcijos Civilinės saugos būklės valstybės ir savivaldybių institucijose ir įstaigose, kitose įstaigose ir ūkio subjektuose patikrinimų organizavimo ir atlikimo, privalomų nurodymų pašalinti civilinę saugą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus davimo ir vykdymo tvarkos aprašą. 35 p. nustatyta, kad civilinės saugos sistemos subjektas ne vėliau nei per 5 darbo dienas po privalomame nurodyme nurodyto termino pažeidimams pašalinti pabaigos privalo raštu pranešti, kokių priemonių ėmėsi nustatytiems pažeidimams pašalinti, ir pateikti dokumentus, įrodančius, kad pažeidimai pašalinti.
Siekiant, kad vykdoma valstybės institucijų ir rizikingiausių (I grupės) ūkio subjektų veiklos civilinės saugos srityje priežiūra būtų rezultatyvesnė, tobulinti ją taip, kad (...) būtų keliamas atsakomybės už sistemingą Civilinės saugos įstatymo ir kitų civilinę saugą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimų nevykdymą ar nesilaikymą klausimas.
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2016-12-06 įsakymu Nr. 1-412 patvirtino naujos redakcijos Civilinės saugos būklės valstybės ir savivaldybių institucijose ir įstaigose, kitose įstaigose ir ūkio subjektuose patikrinimų organizavimo ir atlikimo, privalomų nurodymų pašalinti civilinę saugą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus davimo ir vykdymo tvarkos aprašą. Apraše numatyta, kad, jeigu patikrinimo metu konstatuojama, kad civilinės saugos sistemos subjekto veikla neatitinka Civilinės saugos įstatyme ir kituose civilinę saugą reglamentuojančiuose teisės aktuose nustatytų reikalavimų, duodamas privalomas nurodymas (23.2 ir 31 p.). Jeigu per jame nurodytą terminą pažeidimai nėra pašalinti arba, remiantis civilinės saugos sistemos subjekto pateiktais įrodymais, negalima nustatyti, kad pažeidimai pašalinti, arba jeigu per pažeidimui pašalinti nustatytą terminą apie pažeidimo pašalinimą informacija nebuvo pateikta, atliekamas tikslinis (neplaninis) patikrinimas, kurio pagrindu surašomas Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso nustatyta tvarka administracinio nusižengimo protokolas (esant pažeidimams) (aprašo 36 p.).
Siekiant, kad vykdoma valstybės institucijų ir rizikingiausių (I grupės) ūkio subjektų veiklos civilinės saugos srityje priežiūra būtų rezultatyvesnė, tobulinti ją taip, kad (...) būtų užtikrinta, kad visos apskričių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos rizikingiausių (I grupės) ūkio subjektų sąrašus sudarytų pagal nustatytus reikalavimus.
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2016-12-06 įsakymu Nr. 1-412 patvirtino naujos redakcijos Civilinės saugos būklės valstybės ir savivaldybių institucijose ir įstaigose, kitose įstaigose ir ūkio subjektuose patikrinimų organizavimo ir atlikimo, privalomų nurodymų pašalinti civilinę saugą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus davimo ir vykdymo tvarkos aprašą.Aprašo 13 p. nustatyta, kad apskričių priešgaisrinės gelbėjimo valdybos, savivaldybių administracijos į tikrinamųjų atitinkamai I, II, III grupės ūkio subjektų ir kitų įstaigų sąrašus įtraukia tik tuos juridinius asmenis, kurie įregistruoti patikrinimą atliekančio subjekto veiklos teritorijoje, ir tuos I, II, III grupės ūkio subjektus ir kitas įstaigas, kurių vadovai turi organizuoti ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimą ir (arba) kuriuose steigiami ekstremaliųjų situacijų operacijų centrai. Apskrityje esančios savivaldybių administracijos numatomų tikrinti ūkio subjektų ir kitų įstaigų sudarytus sąrašus kasmet, ne vėliau kaip per 5 darbo dienas po sąrašų atnaujinimo, teikia apskrities priešgaisrinei gelbėjimo valdybai, kad įvertintų sąrašų sudarymo pagrįstumą.
Siekiant nustatyti, kaip Ūkio ministerija ir Valstybinis turizmo departamentas prisideda didinant Lietuvos žinomumą ir gerinant Lietuvos kaip turistinės valstybės įvaizdį, patikslinti vertinimo kriterijus taip, kad būtų galima įvertinti programos tikslo ir uždavinio pasiekimą.
Patikslinta Ūkio ministerijos 2017–2019 m. strateginio veiklos plano 1 tikslo 8 uždavinio formuluotė „Padidinti turizmo objektų lankomumą“ ir šis uždavinys papildytas nauju vertinimo kriterijumi „Vietinių turistų kelionių skaičius“.
Periodiškai stebėti ir vertinti informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklę.
2017-01-16 raštu pateikta informacija apie rekomendacijos „Periodiškai stebėti ir vertinti informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklę“ įgyvendinimą. Vadovaudamiesi 2016 m. vasario 15 d. su policijos generaliniu komisaru suderintu 2016 m. Policijos departamento prie VRM Centralizuoto vidaus audito skyriaus veiklos planu Nr. 5-IL-588 ir Policijos departamento prie VRM Centralizuoto vidaus audito skyriaus vedėjos 2016 m. rugpjūčio 24 d. pavedimu Nr. VAD-47 skyriaus vidaus auditoriai nuo 2016 m. rugsėjo 1 d. iki 2016 m. lapkričio 21 d. atliko Policijos informacinių išteklių integralumo ir efektyvaus jų panaudojimo teisės pažeidimų nagrinėjimo procese vidaus auditą ir parengė vidaus audito ataskaitos projektą. Vidaus audito metu, vadovaujantis Rekomendacinėse vidaus kontrolės sukūrimo, veikimo, tobulinimo ir jos vertinimo gairėse viešojo sektoriaus subjektams pateiktu Informacinių sistemų bendrosios kontrolės vertinimo klausimynu, buvo vertinama Policijos departamento prie VRM valdomų informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolė. Nustatyta, kad Policijos departamento prie VRM valdomų informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolė yra gera, rizikos laipsnis vidutinis.2017 m. sausio 11 d. policijos generalinis komisaro pasirašė Policijos informacinių išteklių integralumo ir efektyvaus jų panaudojimo teisės pažeidimų nagrinėjimo procese vidaus audito ataskaitą Nr. 5-4-AA-4 ir pavedė atsakingiems darbuotojams parengti vidaus audito ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planą. Taip pat 2017-01-17 el. laišku pateikta PD Centralizuoto vidaus audito skyriaus atlikto audito ataskaita.Rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Peržiūrėti Policijos departamente ir policijos įstaigose sudarytų grupių ir komisijų, kurioms pavesta svarstyti IT klausimus, veiklą, aiškiai atskirti jų funkcijas, užtikrinti jų veiklos tęstinumą ir pavestų funkcijų vykdymą.
2017-01-13 el. laišku pateikta Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos Policijos informacinių technologijų koordinavimo grupės veiklos ataskaita už 2016 m. vasario 1 d. – 2016 m. gruodžio 5 d. laikotarpį. Ataskaitoje pateikta informacija apie vykusius ITKG posėdžius ir svarstytus klausimus, susijusius su IT. Rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Siekiant sudaryti sąlygas išsaugoti nacionalines nykstančias gyvulių veisles, imtis priemonių, užtikrinančių visų į saugomų ūkinių gyvūnų nacionalinių genetinių išteklių veislių sąrašą įtrauktų veislių išsaugojimą ar atkūrimą.
Imtasi priemonių nykstančioms gyvūnų veislėms išsaugoti.
Nustatyti detalią onkologinės pagalbos sergantiesiems tvarką (schemą), kurioje būtų detaliai aprašytas ir nuosekliai išdėstytas onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų teikimas: pacientams teiktinos kompleksinės diagnostikos ir gydymo, paliatyviosios pagalbos ir ilgalaikės stebėsenos paslaugos, numatyta, kuriose įstaigose ir kokios paslaugos (bendros ar specifinės) teikiamos, kokie sveikatos priežiūros specialistai jas teikia.
Sveikatos apsaugos ministerija kartu su ministerijos onkologijos srities vyriausiaisiais specialistais parengė planuotas schemas:1) Krūties piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema;2) Priešinės liaukos piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema;3) Storosios žarnos piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema;4) Gimdos kaklelio piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema;5) Plaučių piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema;6) Skrandžio piktybinis navikas. Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo schema.
Siekiant, kad būtų užtikrinta didesnė programų turinio įvairovė ir prieinamumas visoms visuomenės grupėms:nustatyti su įstatyme numatytais tikslais susietus programų su lietuviškais subtitrais, pritaikytų regos negalią turintiems asmenims bei verčiamų į lietuvių gestų kalbą, metinius rodiklius ir jų įgyvendinimo grafiką;apibrėžti / nustatyti kultūrinės informacijos pranešimų skleidimo kriterijus, kad būtų daugiau laiko skiriama neatlygintinai skleidžiamai informacijai socialine tematika.
Nustatyti onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo rodiklius: gydytojų specialistų konsultacijų laukimo trukmę, diagnostinių tyrimų atlikimo, dienos stacionaro paslaugų ir kitų paslaugų laukimo trukmę, vykdyti paslaugų prieinamumo stebėseną šalies mastu.
Parengtas onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo ir kokybės rodiklių ir jų stebėsenos tvarkos aprašo projektas. Onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo rodikliai atitinka teisės aktuose (Sveikatos priežiūros įstaigų įstatyme, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014-04-23 nutarime Nr. 370 „Dėl Apmokamų iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto asmens sveikatos priežiūros paslaugų kriterijų sąrašo patvirtinimo“) nustatytus paslaugų laukimo terminus; kokybės rodikliai nustatyti tokie, kurių pasiektas reikšmes galima objektyviai paskaičiuoti ir kurias gali pateikti patikimas informacijos šaltinis.Onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo ir kokybės rodiklių ir jų stebėsenos tvarkos aprašo projektas šiuo metu vizuojamas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos struktūrinių padalinių.
Valstybės politikos teismo ekspertizių srityje formavimą ir jos įgyvendinimo organizavimą, koordinavimą ir kontrolę palengvintų, jei būtų: išspręstas asmenų atstovaujančių privačių teismo ekspertų interesams įtraukimo į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos veiklą tikslingumo klausimas.
Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R-90 patvirtino Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos sudėtį, į ją įtraukė institucijų, suteikiančių tam tikros srities kvalifikaciją atstovus: Statybos produkcijos sertifikavimo centro, Lietuvos auditorių rūmų, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos.
Nustatyti onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų kokybės rodiklius ir vykdyti paslaugų kokybės stebėseną.
Parengtas onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo ir kokybės rodiklių ir jų stebėsenos tvarkos aprašo projektas. Onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo rodikliai atitinka teisės aktuose (Sveikatos priežiūros įstaigų įstatyme, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014-04-23 nutarime Nr. 370 „Dėl Apmokamų iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto asmens sveikatos priežiūros paslaugų kriterijų sąrašo patvirtinimo“) nustatytus paslaugų laukimo terminus; kokybės rodikliai nustatyti tokie, kurių pasiektas reikšmes galima objektyviai paskaičiuoti ir kurias gali pateikti patikimas informacijos šaltinis (pavyzdžiui, Privalomojo sveikatos draudimo informacinė sistema „Sveidra“).Onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų prieinamumo ir kokybės rodiklių ir jų stebėsenos tvarkos aprašo projektas šiuo metu vizuojamas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos struktūrinių padalinių.
Nustatyti duomenų kaupimo ir teikimo tvarką, duomenis teikiančias ir tvarkančias įstaigas; reglamentuoti privalomus rinkti duomenis apie onkologines ligas ir jomis sergančius asmenis (proceso išplitimą, taikytą gydymą ir jo rezultatus, išgyvenamumą) bei piktybinius navikus (naviko morfologinę formą, jo diferenciacijos laipsnį), atsižvelgiant į sveikatos priežiūros informacinėse sistemose („Sveidroje“ ir kitose) tvarkomus duomenis.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2016-08-11 nutarimu Nr. 806 patvirtino Vėžio registro nuostatus, registro veiklos pradžią – 2017-01-01. Nustatytas Vėžio registro objektas ir tvarkomi duomenys (diagnozės nustatymo data diagnozė ir kodas, naviko morfologija ir kodas, topografija ir kodas, diagnozės nustatymo aplinkybės, naviko išplitimo klinikinis ir išplitimo patologinis vertinimas pagal TNM, stadija, diagnozės patvirtinimo būdai ir kt.
Sukurti informacinę sistemą, kurioje būtų kaupiami duomenys apie onkologines ligas ir jomis sergančius asmenis, užtikrinti jos integravimą su eSPBI informacine sistema ir jos posistemėmis.
Nuo 2015-11-02 į ESPBI IS duomenis elektroniniu būdu pradėjo teikti sveikatos priežiūros įstaigos, dalyvaujančios e. sveikatos sistemos plėtros projektuose. ESPBI IS plėtra planuojama vadovaujantis Lietuvos e. sveikatos sistemos 2015–2025 metų plėtros programa ir sveikatos apsaugos ministro 2016-07-04 įsakymu Nr. V-890 patvirtintu programos įgyvendinimo priemonių planu. Funkcionalumus, skirtus onkologijos srities informacijai tvarkyti, sukurti suplanuota atsižvelgiant į skirtą finansavimą. (Sveikatos apsaugos ministerijos 2016-12-23 informacija).
Siekiant užtikrinti onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo paslaugų kokybę ir gerinti jų prieinamumą, inicijuoti ir koordinuoti onkologinių ligų diagnostikos ir gydymo standartų (metodikų / protokolų) rengimą, kuriuose būtų aprašyta konkrečios onkologinės ligos epidemiologija, numatyta patikra ir profilaktika, pasireiškimas ir diagnostika, nurodytos klasifikacijos, detalesni gydymo metodai, paciento būklės įvertinimas ir gydymo taktikos parinkimas, gydymo efektyvumo (poveikio) vertinimas, rekomenduojama medicininė reabilitacija , numatomas paliatyvusis gydymas ir skausmo kontrolė, medicininė slauga ir palaikomasis gydymas, pagalbos sergantiems ir slaugantiems asmenims teikimo principai.
Vykdant projektą Nr. VP1-4.3-VRM-02-V-05-015 „Asmens sveikatos priežiūros kokybės gerinimas reglamentuojant rizikingiausius pacientų saugai diagnostikos ir gydymo protokolus“ sukurta 20 onkologinių ligų pavyzdinių protokolų.
Paskirti įstaigą, atsakingą už duomenų apie onkologines ligas stebėseną.
Įsteigus Nacionalinį vėžio institutą ir jo įstatymu (2014-0617 Nr. XII-838) nustačius tikslus (tvarkyti populiacinį Vėžio registrą) paskirta institucija / įstaiga atsakinga už Vėžio registro tvarkymą (renkanti, kaupianti, sistemingai analizuojanti statistinę informaciją apie onkologines ligas ir sergančius asmenis įstaiga).Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2016-08-11 nutarimu Nr. 806 įsteigė Vėžio registrą ir patvirtino nuostatus. Registro valdytoja paskirta Švietimo ir mokslo ministerija, tvarkytoju – Nacionalinis vėžio institutas.
Siekiant efektyviai vykdyti vėžio kontrolę, patvirtinti Vėžio kontrolės priemonių programą, apimančią visas vėžio kontrolės sritis (prevenciją, diagnostiką, gydymą ir stebėjimą), jos vykdymo planą, nustatyti atsakingus vykdytojus, programos įgyvendinimo vertinimo kriterijus ir atsiskaitymo tvarką.
Nacionalinė Vėžio profilaktikos ir kontrolės 2014–2025 metų programa patvirtinta sveikatos apsaugos ministro 2014-07-16 įsakymu Nr. V-814.Nacionalinės Vėžio profilaktikos ir kontrolės 2014–2025 metų programos įgyvendinimo priemonių 2014–2016 m. planas patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2014-11-24 įsakymu Nr. V-1209 (keista 2016 m. įsakymais Nr. V-676 ir Nr. V-972).Nacionalinės Vėžio profilaktikos ir kontrolės 2014–2025 metų programos įgyvendinimo priemonių 2017–2019 m. planas patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2016-12-09 įsakymu Nr. V-1419.
Sudaryti gerąją praktiką atitinkančią IS saugos klausimus spendžiančią struktūrą, kurią sudarytų atstovai iš svarbiausių veiklos sričių: pagrindinių ministerijos veiklos sričių, žmogiškųjų išteklių, IT saugos, teisės ir vidaus audito.
2017-02-03 Vidaus reikalų ministerijos atstovė el. laišku pateikė 2017-02-03 LR vidaus reikalų ministro įsakymą Nr. 1V-97 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2009 m. gegužės 21 d. įsakymo Nr. 1V-213 „Dėl Informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje koordinavimo komiteto sudarymo ir informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje prioritetų nustatymo“ pakeitimo“. Sudarytas Informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje koordinavimo komitetas. Koordinavimo grupė sudaryta iš atskirų departamentų ir padalinių atstovų, įskaitant Informatikos ir ryšių, Žmogiškųjų išteklių politikos, Teisės departamentų, Elektroninės valdžios ir saugos politikos skyriaus, stebėtojo teisėmis komiteto posėdžiuose dalyvauja Vidaus audito skyriaus atstovai. Nustatyti informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje prioritetai, kurie apima ir vidaus reikalų sistemos informacinių sistemų ir registrų saugos politikos įgyvendinimo koordinavimą (2.7 p.). Pavesta komitetui, be kita ko, koordinuoti informacinių išteklių valdymą, IRT paslaugų teikimą ir saugą vidaus reikalų sistemoje (3.1 p.); analizuoti informacinių išteklių valdymą, IRT paslaugoms ir saugai vidaus reikalų sistemoje skirtų lėšų panaudojimo klausimus, pagal kompetenciją juos spręsti arba teikti siūlymus dėl jų sprendimo vidaus reikalų ministrui (3.2 p.); teikti siūlymus vidaus reikalų ministrui dėl informacinių išteklių valdymo, IRT paslaugas ir saugą reguliuojančių teisės aktų parengimo (3.3 p.); koordinuoti elektroninės informacijos saugos priemonių ir metodų taikymą informacinėms sistemoms ir registrams (3.5 p.).Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytą informaciją, vertinama, kad rekomendacija kaip įgyvendinta.2017-02-03 Vidaus reikalų ministerijos atstovė el. laišku pateikė 2017-02-03 LR vidaus reikalų ministro įsakymą Nr. 1V-97 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2009 m. gegužės 21 d. įsakymo Nr. 1V-213 „Dėl Informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje koordinavimo komiteto sudarymo ir informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje prioritetų nustatymo“ pakeitimo“. Sudarytas Informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje koordinavimo komitetas. Koordinavimo grupė sudaryta iš atskirų departamentų ir padalinių atstovų, įskaitant Informatikos ir ryšių, Žmogiškųjų išteklių politikos, Teisės departamentų, Elektroninės valdžios ir saugos politikos skyriaus, stebėtojo teisėmis komiteto posėdžiuose dalyvauja Vidaus audito skyriaus atstovai. Nustatyti informacinės visuomenės plėtros vidaus reikalų sistemoje prioritetai, kurie apima ir vidaus reikalų sistemos informacinių sistemų ir registrų saugos politikos įgyvendinimo koordinavimą (2.7 p.). Pavesta komitetui, be kita ko, koordinuoti informacinių išteklių valdymą, IRT paslaugų teikimą ir saugą vidaus reikalų sistemoje (3.1 p.); analizuoti informacinių išteklių valdymą, IRT paslaugoms ir saugai vidaus reikalų sistemoje skirtų lėšų panaudojimo klausimus, pagal kompetenciją juos spręsti arba teikti siūlymus dėl jų sprendimo vidaus reikalų ministrui (3.2 p.); teikti siūlymus vidaus reikalų ministrui dėl informacinių išteklių valdymo, IRT paslaugas ir saugą reguliuojančių teisės aktų parengimo (3.3 p.); koordinuoti elektroninės informacijos saugos priemonių ir metodų taikymą informacinėms sistemoms ir registrams (3.5 p.). Atsižvelgiant į aukščiau išdėstytą informaciją, vertinama, kad rekomendacija kaip įgyvendinta.
Užtikrinti atitikties išoriniams reikalavimams kontrolę, mažinančią neatitikimų teisės aktams skaičių ir garantuojančią informacijos saugos reikalavimų laikymąsi.
Teisingumo ministerija 2017-01-16 pateikė informaciją apie Virtualiųjų paslaugų vidaus audito rekomendacijų įgyvendinimą. Išanalizavus pateiktą informaciją, galima teigti, kad valstybinio audito „Valstybės informacinių išteklių valdymas Teisingumo ministerijoje“ 5-oji rekomendacija yra įgyvendinta. Žemiau dėstoma pagal valstybinio audito 5-oios rekomendacijos įgyvendinimo priemonės punktus:1. „...numatyti priemones, kurios padėtų užtikrinti atitikties išoriniams reikalavimams kontrolę, mažinančią neatitikimų teisės aktams skaičių...“. Teisingumo ministerijos vidaus audito rekomendacijų įgyvendinimo priemonės:- Esant poreikiui bus peržiūrimi ir tikslinami administracinių paslaugų aprašymai, atsižvelgiant į institucijos veiklos ir teisės aktų, reguliuojančių administracinių paslaugų teikimą, pasikeitimus ar kitas aplinkybes,- Vadovaujantis Bendrųjų reikalavimų valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainėms aprašo 19 p., Teisingumo ministerijos interneto svetainės skyriuje „Paslaugos“ teikti nuorodą į Elektroninių valdžios vartų svetainę dėl Teisingumo ministerijos teikiamų e. paslaugų; 2. Teikti nuorodą dėl VPB teikiamos e. paslaugos, kuri yra glaudžiai susijusi su Teisingumo ministerijos teikiama administracine paslauga,- Vadovaujantis Administracinių paslaugų teikimo aprašymų rengimo rekomendacijų 4 p. peržiūrėti VPB teikiamas administracines paslaugas ir papildyti VPB direktoriaus įsakymą dėl administracinių paslaugų sąrašo ir aprašymų patvirtinimo. Parengti, patvirtinti ir VPB interneto svetainėje paskelbti visų VPB teikiamų administracinių paslaugų aprašymus,- Iki kiekvieno ketvirčio pabaigos peržiūrėti ir, esant poreikiui, patikslinti administracinių paslaugų aprašymus,- Parengti VPB direktoriaus įsakymą dėl VPB valdomų ir tvarkomų registrų administratorių paskyrimo- Pasikeitus teisės aktams ar atsiradus kitoms aplinkybėms, susijusioms su įstaigos teikiamomis administracinėmis paslaugomis, per 5 darbo dienas nuo pasikeitimų peržiūrėti ir patikslinti paslaugų aprašymus.2. „...įvertinti valdymo srities įstaigų informacijos saugos reikalavimų įgyvendinimo būklę ir planuojamas priemones.“ Teisingumo ministerijos vidaus audito rekomendacijų įgyvendinimo priemonės:- Vadovaujantis Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo 35–38 p., VPB informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų 23 p., kasmet atlikti VPB valdomų ir tvarkomų informacinių sistemų rizikos vertinimą,- VTIS duomenų saugos nuostatų patikslinimas.
Siekiant išvengti valstybės turto ar lėšų praradimo, peržiūrėti anksčiau sudarytas nuomos ir panaudos sutartis ir inicijuoti valstybinių parkų ir rezervatų direkcijoms nereikalingų pastatų ar patalpų nuomos ir panaudos sutarčių pakeitimus.
Teismas įpareigojo Kuršių nerijos nacionalinio parko direkciją parduoti priklausančius būtus nuomininkėms, tokiu būdu direkcija atsisakys jai nereikalingo tirto, kurį būtų perdavusi Turto bankui.
Siekiant kryptingai įgyvendinti valstybės politiką žemės tvarkymo ir administravimo srityje, kad ji duotų didžiausią naudą visuomenei, ministerijai būtų tikslinga nustatyti ambicingus programos vertinimo kriterijus, leidžiančius įvertinti programos vykdymo kokybinį poveikį, ar valstybinė žemė naudojama efektyviai ir racionaliai.
Žemės ūkio ministerija 2017–2019 strateginiame plane numatė vertinimo kriterijus: kitos paskirties išnuomotų valstybinės žemės sklypų patikrinimų skaičius (bus didinamas šių patikrinimų skaičius); patikėjimo teise valdomos laisvos žemės fondo žemės fondo žemės ploto, suprojektuoto žemės valdos projektuose, pokytis per metus (įtraukus į apskaitą visus kaimo gyvenamosiose teritorijose esančius laisvos žemės plotus, būtų pasiektą, kad šie plotai būtų tinkamai naudojami, o ne apleisti); erdvinių duomenų užsakymų skaičius (būtų greičiau ir efektyviau priimami sprendimai dėl valstybinės žemės sklypų formavimo); miestų, kuriuose, identifikuota valstybinė žemė, skaičius (sudarytų sąlygas efektyviau ir naudingiau naudoti likusią laisvą valstybinę žemę – ją nuomojant, parduodant, suteikiant panaudai); patikrintų vietovėje žemės sklypų kadastro duomenų bylų skaičius (sudaro prielaidą užtikrinti kokybiškesnį žemės sklypų ribų nustatymą – tai užtikrins tikslesnį žemės administravimą).
Siekiant, kad krašto apsaugos sistemos pirkimų modelis būtų pagrįstas objektyviais duomenimis, atlikti išsamų mišraus (centralizuoto ir decentralizuoto) pirkimų modelio vertinimą, pagrįstą kaštų ir naudos analize bei veiklos rodikliais, ir pagal šio vertinimo rezultatus aiškiai apibrėžti optimalų pirkimų organizavimo modelį.
Siekiant, kad visiems smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims nedelsiant po smurto įvykio būtų suteikta pagalba, tobulinti pagalbos organizavimo sistemą taip, kad (...) būtų užtikrinta, jog apie visus smurtą patyrusius asmenis būtų pranešta specializuotos pagalbos centrams, o apie vaikus, kurie patyrė smurtą, buvo jo liudininkai ar gyvena aplinkoje, kurioje buvo smurtauta, pranešta ir vaiko teisių apsaugos skyriams ir kartu būtų pateikti visi turimi duomenys, reikalingi su jais susisiekti.
Planuotos rekomendacijos įgyvendinimo priemonės iš esmės yra įvykdytos.Policijos departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos 2015 m. parengė ir išsiuntė teritorinėms policijos įstaigoms aplinkraštį ir šešiuose policijos komisariatuose atliko patikrinimus.Policijos departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos informavo, kad 2017-01-20 buvo patobulintas Policijos registruojamų įvykių registras, suteikiant galimybę automatizuotai perduoti duomenis apie smurtą patyrusius asmenis specializuotos pagalbos centrams, o apie vaikus, kurie patyrė smurtą, buvo jo liudininkai ar gyvena aplinkoje, kurioje buvo smurtauta, – vaiko teisių apsaugos skyriams.
Pertvarkyti šiuo metu Lietuvoje taikomą lygiavertį nacionalinio pranešėjo sistemai mechanizmą taip, kad būtų: nustatytas informacijos apie Lietuvoje vykdytos kovos su prekyba žmonėmis ir pagalbos teikimo rezultatus, kuri turi būti perduodama Europos Sąjungos kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriui, rinkimo mechanizmas.
1. Vyriausybė 2016-11-23 priėmė nutarimą Nr. 1161 „Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinio pranešėjo kovos su prekyba žmonėmis klausimais“, kurio projektą parengė Vidaus reikalų ministerija, įvertinusi iš suinteresuotų institucijų gautą informaciją. Pagal šį nutarimą Lietuvos Respublikos nacionalinis pranešėjas kovos su prekyba žmonėmis klausimais yra vidaus reikalų ministro paskirtas Vidaus reikalų ministerijos atstovas. Jam nustatytos užduotys, tarp kurių:1) vidaus reikalų ministro nustatyta tvarka rinkti ir Vidaus reikalų ministerijos svetainėje skelbti statistinius duomenis ir kitą informaciją apie prekybos žmonėmis situaciją ir kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus; 2) prireikus teikti informaciją apie kovos su prekyba žmonėmis situaciją Lietuvos Respublikoje Europos Sąjungos kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriui.2. Vidaus reikalų ministras 2017-03-31 įsakymu Nr. 1V-245 „Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinio pranešėjo kovos su prekyba žmonėmis klausimais paskyrimo ir Statistinių duomenų ir kitos informacijos apie prekybos žmonėmis situaciją ir kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus rinkimo ir skelbimo tvarkos aprašo patvirtinimo“:1) paskyrė Lietuvos Respublikos nacionaliniu pranešėju kovos su prekyba žmonėmis klausimais Vidaus reikalų ministerijos Viešojo saugumo ir migracijos politikos departamento vyresnįjį patarėją;2) patvirtino Statistinių duomenų ir kitos informacijos apie prekybos žmonėmis situaciją ir kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus rinkimo ir skelbimo tvarkos aprašą, kuris reglamentuoja statistinių duomenų ir kitos informacijos apie prekybos žmonėmis situaciją ir kovos su prekyba žmonėmis priemones bei veiksmus rinkimo ir teikimo Lietuvos Respublikos nacionaliniam pranešėjui kovos su prekyba žmonėmis klausimais ir šios informacijos skelbimo tvarką.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, užtikrinančius globėjo šeimos tinkamumo globoti vaiką vertinimą: globėjų šeimos gyvenimo sąlygų, globėjų šeimos motyvacijos, šeimos narių sveikatos tikrinimą ir kt.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija peržiūrėjo vaiko globą (rūpybą) reglamentuojančius teisės aktus ir pagal poreikį parengė teisės aktų pakeitimus, kurie užtikrina globėjo šeimos tinkamumo globoti vaiką vertinimą, t.y. globėjų šeimos gyvenimo sąlygų, globėjų šeimos motyvacijos tikrinimą.
Siekiant užtikrinti reikiamos pagalbos suteikimą prekybos žmonėmis aukoms: įvertinti socialinių darbuotojų ar kitų specialistų, galinčių suteikti psichologinę paramą prekybos žmonėmis aukoms, dalyvavimo baudžiamajame procese tikslingumą ir esant poreikiui inicijuoti teisės aktų, reglamentuojančių baudžiamąjį procesą, pakeitimus.
1. Generalinio prokuroro, vidaus reikalų ministro ir socialinės apsaugos ir darbo ministro 2015-12-17 įsakymu Nr. I-327/1V-1015/A1-758 patvirtintos Prekybos žmonėmis aukų nustatymo, ikiteisminio tyrimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo rekomendacijos. Pagal jų 48 p. ikiteisminio tyrimo pareigūnas ir prokuroras, atsižvelgdamas į prekybos žmonėmis aukos interesus, ikiteisminio tyrimo metu gali leisti nevyriausybinės organizacijos atstovui dalyvauti su prekybos žmonėmis auka atliekamuose ikiteisminio tyrimo veiksmuose stebėtojo teisėmis, jeigu įstatymuose nenumatyta kitaip.2. 2015-12-17 priimtas Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso 8, 9, 28, 43, 44, 128, 185, 186, 188, 214, 239, 272, 275, 276, 280, 283, 308 straipsnių ir priedo pakeitimo ir kodekso papildymo 271, 362, 561, 1861 straipsniais įstatymas Nr. XII-2194. Juo Baudžiamojo proceso kodeksas papildytas 561 straipsniu, kuris nustato, kad nukentėjusįjį baudžiamojo proceso metu gali lydėti jo pasirinktas asmuo. 3. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2017-03-24 organizavo pasitarimą dėl socialinės pagalbos asmenims, nukentėjusiems nuo prekybos žmonėmis, teikimo, kuriame aptarta ir minėtų teisės aktų taikymo praktika.
Energetikos ministerija atsižvelgė į Vyriausybės kanceliarijos biudžeto deryboms parengtoje pažymoje pateiktus siūlymus dėl veiklos efektyvumo didinimo krypčių. 2017–2019 m. ministerijos strateginiame veiklos plane numatytos efektyvumo didinimo kryptys:1) išplėsti ministerijos dokumentų valdymo sistemos funkcionalumą, užtikrinant elektroninių dokumentų tvarkymą;2) per Elektroninio archyvo informacinę sistemą didinti elektroninių dokumentų bylų skaičių;3) sumažinti išlaidas vienos kompiuterinės darbo vietos techninei priežiūrai;4) siekiant ekonomiškesnio asignavimų panaudojimo, plačiau taikyti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertinimo kriterijų ministerijai vykdant viešuosius pirkimus. Kuo daugiau viešųjų pirkimų vykdyti centralizuotu ir elektroniniu būdu.
Nustatyti individualios priežiūros darbuotojo - slaugytojo padėjėjo, teikiančio integralią pagalbą asmens namuose, funkcijas ir atsakomybę.
Parengtos ir 2017-06-22 raštu Nr. (19.6-33)SD-3690 savivaldybėms pateiktos rekomendacijos apie individualios priežiūros darbuotojų-slaugytojų padėjėjų, teikiančių integralią pagalbą asmens namuose, funkcijas ir atsakomybę. Rekomendacijos paskelbtos ministerijos tinklapyje.
Siekiant tikslingai naudoti valstybės biudžeto lėšas, užtikrinti, kad daliniam kompensavimui už suvartotą elektros energiją skirtų lėšų dydis būtų pagrįstas.
Siekiant užtikrinti vartotojų teisę gauti visą informaciją ir kompensuojamųjų generinių vaistų įsigyti mažiausia kaina, farmacinių paslaugų priežiūrą vykdyti efektyviau – numatyti ir vykdyti konkrečias priemones, tobulinant farmacinių paslaugų priežiūros, kontrolinių vaistų pirkimų reglamentavimą.
Gerinant farmacinių paslaugų priežiūrą tobulintas teisinis reglamentavimas. Parengtus Farmacijos ir Viešojo administravimo įstatymų pakeitimus patvirtino Lietuvos Respublikos Seimas:Lietuvos Respublikos farmacijos įstatymo Nr. X-709 61 ir 63 straipsnių pakeitimo (2017-06-01 įstatymas Nr. XIII-393) ir Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 2 ir 364 straipsnių pakeitimo (2017-06-01 įstatymas Nr. XIII-392).
Organizuoti individualios priežiūros personalui, teikiančiam dienos globos socialines paslaugas, mokymus.
Mokymų rezultatai: 2013-2015 m. laikotarpiu, vykdant bandomuosius Integralios pagalbos projektus 21 savivaldybėje, buvo apmokyta 819 mobilių komandų darbuotojų (socialinių darbuotojų, socialinių darbuotojų padėjėjų, slaugos ir reabilitacijos specialistų) bei savanorių. 20142020 m. ES finansavimo laikotarpiu, integralios pagalbos projektai vykdomi 59 savivaldybėse, projektai pradėti įgyvendinti 2016 m. viduryje -2017 m. I ketvirtyje, minėtu laikotarpiu mokymuose dalyvavo 245 mobilių komandų darbuotojai (socialiniai darbuotojai, socialinių darbuotojų padėjėjai, slaugos ir reabilitacijos specialistai) bei savanoriai.
Siekiant, kad valstybės institucijų prevencinė veikla veiksmingiau mažintų ekstremaliųjų įvykių ir ekstremaliųjų situacijų bei jų neigiamų padarinių susidarymo tikimybę (...) tobulinti ekstremaliųjų situacijų prevencijos priemonių planavimo procesą taip, kad būtų sudarytos prielaidos įvertinti įvykdytų prevencijos priemonių veiksmingumą.
Vyriausybė 2017-04-12 nutarimu Nr. 270 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010-07-14 nutarimo Nr. 1028 „Dėl Ekstremaliųjų situacijų prevencijos vykdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtino naujos redakcijos Ekstremaliųjų situacijų prevencijos vykdymo tvarką.Aprašo 4 ir 5 p. numatyta, kad valstybės institucijos rengia prevencijos priemonių planus, kuriuose turi būti nurodyti tikslai, prevencijos priemonės jiems pasiekti, atsakingieji vykdytojai, įgyvendinimo terminai, nustatyti vertinimo kriterijai ir jų reikšmės, pagal kuriuos bus įvertintas tikslų pasiekimas.Aprašo 9 p. numatyta, kad valstybės institucijos kiekvienų metų pirmąjį ketvirtį parengia praėjusių metų ataskaitas, kuriose nurodo planuotas ir įvykdytas prevencijos priemones, tikslų įgyvendinimo rezultatus, prevencijos priemonių įvykdymo arba neįvykdymo priežastis.Aprašo 11 p. numatyta, kad valstybės institucijos kiekvienų metų pirmąjį ketvirtį peržiūri, ar plane numatytos ir įvykdytos prevencijos priemonės pašalino priežastis (sąlygas), dėl kurių gali susidaryti ekstremaliosios situacijos, ar sumažino jų galimus padarinius, ar įgyvendinti plane nurodyti tikslai, ar prevencijos priemonės atitinka ekstremaliųjų situacijų rizikos analizę, prireikus planą patikslina.
Siekiant veiksmingo ir sistemingo pokyčių valdymo, peržiūrėti taikomą pokyčių valdymo procesą ir nustatyti (patvirtinti) IT pokyčių valdymo tvarką, kurioje būtų reglamentuotas IT pokyčių valdymo planavimas ir užtikrinta šios tvarkos laikymosi (vykdymo) kontrolė.
Policijos departamento atstovas 2017-05-02 el. laišku pateikė informaciją apie rekomendacijos įgyvendinimą: 2017-04-25 policijos generalinio komisaro įsakymą Nr. 5-V-378 dėl informacinių sistemų ir registrų duomenų valdymo įgaliotinio, savininkų ir veiklos ekspertų skyrimo. Įsakymo 1.2 p. numatyta, kad Projektavimo ir plėtros skyriaus vedėjas užtikrina policijos IT pokyčių valdymo tvarkos laikymąsi. Rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Numatyti kokybinius projektų poveikį jaunimui matuojančius kriterijus ir rodiklius.
Atrankos konkursų projektų nuostatai papildyti kokybinę pažangą matuojančiais kriterijais, atsižvelgiant į ataskaitoje pateiktas rekomendacijas.
Numatyti prevencines priemones, kad telekomunikacijų ir elektroniniu būdu teikiamų paslaugų teikėjai tvarkytų asmens duomenis vadovaudamiesi asmens duomenų apsaugos reikalavimais.
Parengtas ir Valstybinės duomenų apsaugos inspekcijos interneto svetainėje paskelbtas „Paslaugų teikėjų, registruotų Valstybinėje mokesčių inspekcijoje MOSS sistemoje, asmens duomenų tvarkymo teisėtumo tikrinimų rezultatų apibendrinimas“.
Siekiant stiprinti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos žmogiškųjų išteklių valdymo procesą, numatyti papildomas sąlygas:įsivertinti autorinių ir kitų sutarčių objektus, darbo santykių požymius ir analizės pagrindu nustatyti tikrą pareigybių / etatų poreikį; patikslinti Personalo paieškos ir atrankos gaires – atsisakyti taikomų išimčių dėl darbuotojų bei numatyti darbuotojų atrankos proceso / vykdymo dokumentavimą;atskirti etikos kontrolieriaus ir Žurnalistų etikos komisijos kompetencijų ribas, skundų dėl žurnalistų etikos pažeidimų nagrinėjimo funkciją priskirti vienam subjektui – etikos kontrolieriui, o komisijai palikti patariamąją, informacijos teikimo ir mokymų inicijavimo funkcijas.
Siekiant užtikrinti viešųjų pirkimų principų laikymąsi ir racionalų pinigų panaudojimą, peržiūrėti taikomas pirkimų kontrolės priemones ir užtikrinti jų veiksmingumą atliekant rinkos tyrimus, parenkant pirkimo būdą ir skaidant pirkimus, rengiant pirkimo dokumentus, vykdant pirkimus, sudarant sutartis ir prižiūrint jų vykdymą, taip pat valdant interesų konfliktus.
Nustatyti prioritetus, pagal kuriuos būtų atrenkamos svarbiausios miškų ūkio reikmių priemonės. Tai leis pagerinti miškų būklę ir patenkinti įvairių visuomenės grupių poreikius bei efektyviau naudoti programos lėšas.
Aplinkos ministerija 2016-09-19 įsakymu Nr. D1-625 pakeitė Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo tvarką, kurioje reglamentuota bendrųjų miškų ūkio reikmių prioritetinių krypčių nustatymas ir tvirtinimas. Ministerija, įgyvendinant rekomendaciją, taip pat planavo iki 2017-03-31 parengti ir patvirtinti aplinkos ministro įsakymo projektą dėl bendrųjų miškų ūkio reikmių prioritetinių krypčių nustatymo ir jų finansavimo 2017-iems ir vėlesniems metams. Tačiau įsakymą, kuriame nustatytos bendrųjų miškų ūkio reikmių prioritetinės kryptys ir jų finansavimas 2017–2019 metams, aplinkos ministras patvirtino tik 2017-05-04.
Siekiant užtikrinti valdomų informacinių išteklių saugą: atlikti visų Policijos departamento valdomų informacinių išteklių periodišką saugos atitikties vertinimą ir užtikrinti nustatytų trūkumų šalinimo kontrolę.
Policijos departamentas atliko 2016 m. visų Policijos departamento valdomų informacinių išteklių saugos atitikties vertinimą ir parengė nustatytų trūkumų šalinimo planą, vertinimai ir neatitikčių valdymas sukelti į ARSIS, būsenos – vykdoma. Taip pat nustatyta saugos įgaliotinio pareiga kasmet organizuoti POLIS rizikos vertinimą, rengti POLIS rizikos vertinimo ataskaitą ir aprašyti POLIS rizikos vertinimo rezultatus. Pagal dabartinį reglamentavimą LR vidaus reikalų ministerija turėtų atlikti ARSIS pateiktų vertinimo ataskaitų ir pastebėtų trūkumų šalinimo planų peržiūras, vykdyti stebėseną. LR vidaus reikalų ministerijos peržiūros neatliktos ir būsenos nepakeistos. Pokalbio su LR vidaus reikalų ministerijos atstovu metu buvo paaiškinta, kad šiuo metu vykdoma saugos politikos pertvarka. LR vidaus reikalų ministerija ir LR krašto apsaugos ministerija analizuoja teisės aktus ir funkcijas, kad galėtų elektroninė sauga būti perduota į LR krašto apsaugos ministeriją. Kada bus galutinai perduotos elektroninės saugos funkcijos, įskaitant ARSIS pateiktų vertinimo ataskaitų ir pastebėtų trūkumų šalinimo planų peržiūras, nėra žinoma, todėl nuspręsta, atsižvelgiant į susidariusią situaciją, rekomendacijos stebėseną baigti ir laikyti kaip įgyvendintą. Atsižvelgiama ir į tai, kad Policijos departamentas kasmet organizuos POLIS rizikos vertinimus, vertinimai atlikti už 2016 m., tačiau jau maždaug po pusmečio bus organizuojami nauji 2017 m. POLIS rizikos vertinimai. Tikėtina, kad kol elektroninės saugos funkcijos bus perduotos, bus aktualūs jau 2017 m. vertinimai. Rizikos dėl ARSIS pateiktų vertinimo ataskaitų ir pastebėtų trūkumų šalinimo planų peržiūrų stebėjimas perkeliamas į strateginį tyrimą.
Siekiant užtikrinti racionalų ir efektyvų valstybės investicijų panaudojimą, Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2017 m. gegužės 5 d. įsakymu Nr. 1R-116 patvirtinti patikslinti Teisingumo ministro valdymo sričių investicijų projektų atrankos kriterijai ir jų reikšmės. Taip pat Lietuvos Respublikos teisingumo ministro 2017 m. balandžio 25 d. įsakymu Nr. 1R-107 patvirtintas patikslintas Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo sričių valstybės investicijų projektų rengimo, vertinimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašas.
Inicijuoti tarpinstitucinį svarstymą sprendžiant jaunimo organizacijų, susijusių su politinėmis partijomis, finansavimo perdavimą kitoms institucijoms, susijusioms su politinių partijų priežiūra.
Ministerija inicijavo susitikimą su Vyriausiąją rinkimų komisija dėl rekomendacijos įgyvendinimo, buvo aptartos iškylančios problemos bei galimos grėsmės, susitikimo metu buvo suderintas mechanizmas padėsiantis išvengti politinių tikslų bei su politine veikla susijusių priemonių finansavimo per jaunimo organizacijas. Susitarimas bendradarbiauti siekiant šios rekomendacijos įgyvendinimo suderintas ir įtvirtintas protokolu.
Siekiant, kad Vyriausybės ekstremalių situacijų komisijai būtų sudarytos pakankamos teisinės prielaidos tinkamai įvertinti valstybės institucijų pasirengimą reaguoti į ekstremaliąsias situacijas ir priimti pagrįstus sprendimus dėl priemonių jų pasirengimui gerinti taikymo, nustatyti valstybės institucijų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo rodiklius.
Kadangi Vyriausybės nutarimu nebuvo papildyti Vyriausybės ekstremaliųjų situacijų komisijos nuostatai vertinimo kriterijais dėl valstybės institucijų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2017-05-24 įsakymu Nr. 1-135 patvirtino Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, ūkio subjektų ir kitų įstaigų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo tvarkos aprašą. Jo priede nustatyti valstybės institucijų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo kriterijai.
Siekiant, kad savivaldybių ekstremalių situacijų komisijos tinkamai įvertintų ūkio subjektų pasirengimą reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, tobulinti vertinimo atlikimo reglamentavimą taip, kad būtų nustatyta, kokių ūkio subjektų pasirengimas reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, pagal kokius rodiklius ir kokių duomenų pagrindu turėtų būti įvertintas.
Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2017-05-24 įsakymu Nr. 1-135 patvirtino Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, ūkio subjektų ir kitų įstaigų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo tvarkos aprašą. Jo priede nustatyti ūkio subjektų pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo kriterijai. Aprašo 3 p. nustatyta, kad jo nuostatos taikomos ūkio subjektams, atitinkantiems Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento direktoriaus patvirtintus kriterijus. Aprašo 7 p. nurodyta, kokių duomenų pagrindu turi būti įvertintas ūkio subjektų pasirengimas reaguoti į ekstremaliąsias situacijas.
Siekiant gerinti sąlygas turto valdymo efektyvumui užtikrinti, patikslinti Investicijų ir paslaugų pirkimo taisykles, sumažinant taikomas išimtis dėl turto įsigijimo poreikio vertinimo.
Sveikatos apsaugos ministras 2017-07-14 įsakymu Nr. V-873 patvirtino:1.1. Sveikatos apsaugos ministro valdymo srities investavimo prioritetų sąrašą;1.2. Sveikatos apsaugos ministro valdymo srities investicijų projektų atrankos kriterijus ir jų reikšmes ;1.3. Sveikatos apsaugos ministro valdymo srities investicijų projekto atitikties investicijų projektų atrankos kriterijams ir jų pagrindimo lentelę.
Įvertinti UAB „Litesko“ ir UAB „Fonas“ veiksmų pasekmes Alytaus šilumos ūkiui modernizuojant ir įsigyjant UAB „Alytaus šilumos tinklai“ nuomotą katilinę (adresu Pramonės g. 9, Alytus) bei apsvarstyti galimybę inicijuoti teismui pateikto ieškinio patikslinimą arba imtis kitų priemonių viešajam interesui apginti.
Alytaus miesto savivaldybė ir UAB „Alytaus šilumos tinklai“ 2017-03-21 kreipėsi į Kauno apygardos prokuratūrą su pareiškimu dėl ikiteisminio tyrimo pradėjimo UAB „Fonas“ ir UAB „Litesko“, šioms bendrovėms siekiant apgaule užvaldyti šilumos ūkio turtą. Kauno apygardos prokuratūra 2017-04-28 pradėjo ikiteisminį tyrimą.
Teisės aktuose Valstybinei kainų ir energetikos kontrolės komisijai suteikti teisę gauti visą reikalingą informaciją iš dukterinių ir asocijuotų elektros energetikos įmones aptarnaujančių bendrovių apie jų sąnaudas, pajamas, sutartinius įsipareigojimus ir kainodaras, kai su jomis sudaromi vidaus sandoriai arba prekės, paslaugos ar darbai perkami iš šių įmonių kaip iš vienintelio pasirinkto tiekėjo.
2017-07-04 pakeistas Energetikos įstatymas Nr. XIII-603 . Papildytas 25 straipsnis 6 dalimi. Įstatymas įsigalioja nuo 2017 m. lapkričio 1 d.
Patikslinti valstybei svarbių ekonominių projektų statuso suteikimo tvarką, kurioje būtų numatytos: projektų atrankos procedūros ir tikslūs projektų atrankos kriterijai.
Patvirtintas Projektų pripažinimo valstybei svarbiais ekonominiais projektais tvarkos aprašas, kuriame numatytos projektų atrankos procedūros ir tikslūs projektų atrankos kriterijai. LRV 2017-06-21 nutarimas Nr. 500.
Siekiant užtikrinti IT projektų kokybę ir projektų rizikos valdymą: peržiūrėti ir atnaujinti Policijos departamente taikomus IT projektų valdymo principus, numatant, kad būtų sudaromas integruotas projekto įgyvendinimo planas. Pagal šį planą viso projekto gyvavimo ciklo metu organizuojamas projektų įgyvendinimas ir kontrolė, o apie nuokrypius nuo plano informuojamos už įgyvendinimo kontrolę atsakingos struktūros.
2017-08-17 el. paštu Policijos departamentas informavo, kad policijos generalinio komisaro 2017-08-17 įsakymo Nr. 5-V-708, yra patvirtintas policijos informacinių technologijų projektų valdymo tvarkos aprašas. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Sudaryti informacijos architektūros modelį, apimantį Policijos departamento ir policijos įstaigų valdomos informacijos, IS/registrų duomenų bei technologinę architektūrą, nurodant kiekvienos sudedamosios dalies komponentus (naudojamos technologijas, duomenis, duomenų srautus tarp išorinių ir vidinių IS).
2017-08-11 el. paštu Policijos departamentas informavo, kad Policijos generalinio komisaro 2017-08-11 įsakymu Nr. 5-V-706 yra patvirtintas policijos informacijos architektūros modelio aprašas bei nustatytos jo atnaujinimo procedūros. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Tobulinant ekspertinių paslaugų teikimo procesą, vertėtų: užtikrinti, kad LTEC ir KTC ekspertinių tyrimų įkainiai būtų pagrįsti sąnaudomis.
Teisingumo ministras 2017–06–19 įsakymu Nr. 1R-162 patvirtino Lietuvos teismo ekspertizės centro atliekamų ekspertizių (tyrimų) įkainių dydžių apskaičiavimo metodiką, pagal kurią ekspertinių tyrimų kaina nustatoma atsižvelgiant ir į panaudotas tyrimui laboratorines medžiagas ir priemones. Įkainių apskaičiavimo formulės principai yra suderinti su Lietuvos policijos kriminalistinių tyrimų centru. Lietuvos policijos generalinis komisaras 2017-08-02 įsakymu Nr. 5-V-685 patvirtino Lietuvos policijosKriminalistinių tyrimų centre ir kitose policijos įstaigose atliekamų ekspertizių ir objektų tyrimų kainų apskaičiavimo metodiką.
Kultūros politika turi būti formuojama patikimų įrodymų pagrindu. Tam reikia tobulinti kultūros srities stebėseną, viešinti visus su kultūros procesų stebėsena susijusius tyrimus.
Paviešintos visos (buvo 70 proc.) kultūros srities tyrimų ataskaitos, taip sudarant galimybes visuomenei pasinaudoti tyrimų rezultatais, susipažinti su srities būkle, ją stebėti, reikalauti pokyčių ir įrodymais pagrįstų sprendimų.
Siekiant įvertinti, ar valstybės rezervo maisto atsargų kaupimas pagal rezervavimo sutartis yra ekonomiškai naudingesnis, nei nuolatinis atsargų saugojimas, atlikti šio kaupimo būdo pagrįstumo ir efektyvumo vertinimą, nustatant maksimalią rezervavimo kainą bei įvertinant tiekėjų galimybes ir pajėgumus prireikus užtikrinti reikalingą maisto produktų kiekį ir pristatymą.
Siekiant, kad pirkimai būtų vykdomi ekonomiškai ir efektyviai, stiprinti pirkimų organizavimo vidaus kontrolę užtikrinant, kad nustatyti neatitikimai būtų ištaisyti ir nesikartotų ateityje.
Užtikrinti nuolatinę Informacijos rinkmenų sąraše skelbiamų duomenų kokybės kontrolę.
Informacinės visuomenės plėtros komitetas prie Susisiekimo ministerijos raštu informavo, kad1. Informacinės visuomenės plėtros komiteto prie Susisiekimo ministerijos direktoriaus 2017 m. gegužės 12 d. įsakymu Nr. T-49„Dėl Informacinės visuomenės plėtros komiteto prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės direktoriaus 2006 m. liepos 12 d. įsakymo Nr. T-65 „Dėl Informacijos rinkmenų sąrašo nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“, patvirtinti Informacijos rinkmenų sąrašo informacinės sistemos (toliau – IRS) nuostatų pakeitimai, aprašantys automatinį atvirų duomenų kokybės patikros ir informavimo mechanizmo funkcionalumą;2. Parengta IRS skelbiamų informacijos rinkmenų duomenų kokybės automatinio tikrinimo priemonių specifikaciją ir 2017 m. gegužės 2 d. raštu Nr. S-345 pateikta įgyvendinimo apimčių suderinimui paslaugos teikėjui, su kuriuo suderinus, 2017 m. gegužės 11 d. raštu Nr. S-377 pateiktas užsakymas dėl įgyvendinimo.3. 2017 m. birželio 8 d. surengta užsakytų ir įgyvendintų IRS pakeitimų įgyvendinimo peržiūra testinėje aplinkoje. Peržiūros metu konstatuota, kad pakeitimai įdiegti testinėje aplinkoje yra tinkami įdiegti gamybinėje aplinkoje. Į gamybinę aplinką IRS skelbiamų informacijos rinkmenų duomenų kokybės automatinio tikrinimo priemonės baigtos įdiegti 2015 m. birželio 15 d..Darbų priėmimo aktas, remiantis 2015 m. rugpjūčio 3 d. paslaugų pirkimo sutarties Nr. 6F-241 „Informacijos rinkmenų sąrašo priežiūros ir palaikymo paslaugų įsigijimas“ 4.1.1 papunkčiu, turi būti pasirašytas per 10 d. arba pareikštos pastabos dėl trūkumų, jeigu tokie būtų.
Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms:užtikrinti įstaigų konsultavimą ir informavimą kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos (valdymo sistemos kūrimas, incidentų valdymas, veiklos tęstinumo užtikrinimas, personalo kompetencijos tobulinimas, išorinis bendradarbiavimas, saugios konfigūracijos nustatymas, tinklo saugumas, mobilių ir kitų technologijų valdymas) klausimais.
Nacionalinis kibernetinio saugumo centras 2016–2017 metais (vykdyta ir 2015 m.) vykdė valstybės informacinių išteklių valdytojų ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojų apklausas. Remiantis surinkta informacija formuluojamos nacionalinės kibernetinio saugumo būklės ataskaitos (2015 m. ir 2016 m.), teikiamos atitinkamos konsultacijos ir rekomendacijos valstybės informacinių išteklių valdytojams ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojams, pagal kompetenciją rengiami ir teikiami pasiūlymai krašto apsaugos ministrui. 2017 m. kovo 30 d. Krašto apsaugos ministerija visuomenei pristatė ir paviešino Nacionalinio kibernetinio saugumo centro parengtą 2016 metų Nacionalinio kibernetinio saugumo būklės ataskaitą (toliau - ataskaita). Ataskaitoje pateikta ir informacija apie 2016 m. atliktos valstybės informacinių išteklių valdytojų ir tvarkytojų apklausos rezultatus.
Valstybės politikos teismo ekspertizių srityje formavimą ir jos įgyvendinimo organizavimą, koordinavimą ir kontrolę palengvintų, jei būtų: nustatyti Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos veiklos planai ir uždaviniai.
Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R-90 pakeitė Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (toliau – TEVKT) nuostatus. TEVKT nuostatuose reglamentuota, kad TEVKT veikla organizuojama vadovaujantis TEVKT patvirtintu metiniu veiklos planu. Apie veiklos plano įvykdymą TEVKT atsiskaitys Teisingumo ministerijai.
Siekiant išvengti viešųjų ir privačių interesų konflikto, užtikrinti, kad būtų nustatyta pareiga valstybės valdomų įmonių valdybų nariams deklaruoti viešuosius ir privačius interesus.
Seimas 2017-05-11 priėmė Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybės tarnyboje įstatymo pakeitimą, nustatantį pareigą valstybės valdomų bendrovių valdybų ir stebėtojų tarybų nariams deklaruoti viešuosius ir privačius interesus.
Numatyti ir vykdyti tęstines kompleksines priemones užtikrinančias, kad vartotojams būtų teikiama ir nuolat prieinama informacija apie generinius vaistus, jų vartojimą, įsigijimo išlaidų kompensavimą ir kt.
Informacija apie generinius vaistus, jų vartojimą, galimybę perkant vaistus mokėti mažiau, ši informacija viešinama Sveikatos apsaugos ministerijos internetiniame puslapyje.Ministerija, Valstybinė ligonių kasa ir Vaistinių asociacija kartu parengė ir vaistinėse platina informacinį lapelį apie kompensuojamųjų vaistų įsigijimą ir generinius vaistus.
Sustiprinti sutarčių vykdymo kontrolę, kuri užtikrintų, kad, laiku neįvykdžius sutarčių, būtų skaičiuojami ir išieškomi delspinigiai.
Siekiant sustiprinti sutarčių vykdymo kontrolę, Kauno tardymo izoliatoriaus direktorius 2017-05-08 įsakymu Nr. 1-168 patvirtino naujas Viešųjų pirkimų organizavimo ir kontrolės Kauno tardymo izoliatoriaus taisykles, kuriose detaliai reglamentuojama sutarčių vykdymo kontrolės procedūros. Kauno tardymo izoliatorius informavo tiekėjus, kad laiku nepristačius prekių bus skaičiuojami sutartyse numatyti delspinigiai.
Kryptingai ir nuosekliai vykdyti prevencijos priemones tam, kad ūkio subjektai būtų šviečiami ir informuojami apie tinkamą jų veiklos vykdymą:-remiantis atlikta analize ir nustatytais prioritetais, planuoti ateinančių metų prevencijos priemones;-vykdyti prevencijos priemonių veiksmingumo vertinimą, kad būtų nustatytos paveikiausios priemonės.
Siekiant kryptingai ir nuosekliai vykdyti prevencijos priemones, VMVT buvo atlikta nustatytų pažeidimų analizė ir atsižvelgiant į pažeidimų tendenciją visose VMVT valstybinės kontrolės srityse, vykdytas VMVT apklausas, verslo asociacijų ir tarptautinių ekspertų nuomonę, identifikuotos sritys, kuriose vykdomos prevencijos priemonės.
Papildyti šalyje vykdomą vaistų politiką kompensuojamųjų generinių vaistų vartojimo ir pasirinkimo skatinimo tikslais, uždaviniais, priemonėmis, numatyti siekiamus kompensuojamųjų generinių vaistų vartojimo rodiklius.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane, patvirtintame ministro 2017-01-31 įsakymu Nr. V-82, viena iš įvardytų ministerijos veiklos efektyvumo didinimo krypčių (4.3) numato kad „ministerija, įgyvendindama nuoseklią vaistų politiką, toliau vykdys priemones, kurios leis pagerinti vaistų prieinamumą pacientams, sumažinti generinių vaistų kainas, taupyti PSDF lėšas ir leis kompensuoti naujus aukštos terapinės vertės vaistus“.Ministerijos veiklos 2017–2019 m. vienas strateginių tikslų (3): gerinti vaistų prieinamumą gyventojams ir užtikrinti, kad Lietuvos Respublikoje būtų geros kokybės, saugūs ir veiksmingi vaistai. Įgyvendinimo vertinimo kriterijus: generinių vaistų vartojimo didėjimas, skaičiuojant generinių vaistų receptų skaičiaus procentinę dalį nuo visų parduotų vaistų receptų (2015 m. – 50proc.), 2017 m. – 53 proc., 2018 m. – 54 proc., 2019 m. – 55 proc.
Siekiant mažinti įstaigos valdymo išlaidas, pertvarkyti Kauno tardymo izoliatoriaus personalo struktūrą: atsisakyti pareigybių, nebūtinų izoliatoriui pavestų funkcijų vykdymui užtikrinti, ir papildyti darbuotojų pareigybės aprašymus jų atliekamomis funkcijomis.
Panaikintos 4 pareigybės – Ūkio skyriaus pirties vedėjo ir skalbėjo, Buhalterinės apskaitos skyriaus buhalterio ir kasininko pareigybės.Papildyti 5 pareigybių aprašymai funkcijomis, kurios tapo nuolatinio pobūdžio - Sveikatos priežiūros tarnybos klinikos laboranto, Personalo skyriaus inspektoriaus, Ūkio skyriaus elektriko ir santechniko bei sandėlininko.
Inventorizuoti valdymo srities informacinius išteklius, peržiūrėti jų valdymą reglamentuojančius aktus ir priimti sprendimus dėl šių aktų keitimo vadovaujantis Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymu.
Pakeisti visi reikiami normatyviniai aktai:1) 2017-03-30 pakeistas LR prekių ženklų įstatymo Nr. VIII-1981 21 straipsnio pakeitimo ir 22 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas, taip pat 2017-06-28 pakeisti LR prekių ženklų registro nuostatai.2) LR patentų įstatymo Nr. I-372 29 straipsnio pakeitimo įstatymas, taip pat pakeisti 2017-07-01 LR patentų registro nuostatai,3) LR dizaino įstatymo Nr. IX-1181 26 straipsnio pakeitimo ir 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas, taip pat 2017-07-01 pakeisti LR dizaino registro nuostatai.4) LR puslaidininkinių gaminių topografijų teisinės apsaugos įstatymo Nr. VIII-791 13 straipsnio pakeitimo įstatymas. Pastaba: Puslaidininkių gaminių topografijų teisinės apsaugos įstatymas priimtas 1998 m., tačiau Topografijų registras iki 2017 m. nebuvo įsteigtas. Teisingumo ministerijos paaiškinimas - per visą šį laikotarpį nebuvo registruotinų šio registro objektų.
Sudaryti ir nuolat atnaujinti visų ministerijoje naudojamų IS, registrų ir kitos programinės įrangos sąrašą.
2017-09-15 Vidaus reikalų ministerija informavo, kad įgyvendinta ataskaitos 1 priedo 2 rekomendacija. Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktorius 2017 m. balandžio 3 d. įsakymu Nr. 5V-30 „Dėl Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2006 m. gruodžio 29 d. įsakymo Nr. 5V-91 „Dėl kompiuterizuotos darbo vietos priežiūros taisyklių pavirtinimo“ pakeitimo“ pakeistas Kompiuterizuotos darbo vietos priežiūros taisyklių 2 priedas ,,Kompiuterizuotose darbo vietose, kurių priežiūrą vykdo Informatikos ir ryšių departamentas LR VRM, leistinos programines įrangos sąrašas", kuriame aktualizuotas bazinės ir papildomos programines įrangos sąrašas.
Įpareigoti asignavimų valdytojus apie planuojamas valstybės investicijas ne jiems pavestose valdymo srityse, informuoti atitinkamos srities politiką formuojančias ministerijas.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-09-20 nutarimo Nr. 749 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. balandžio 26 d. nutarimo Nr. 478 „Dėl Valstybės lėšų, skirtų valstybės kapitalo investicijoms, planavimo, tikslinimo, naudojimo, apskaitos ir kontrolės taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ nuostatos leis spręsti 2016 m. atlikto audito metu nustatytas problemas ir įgyvendinti pateiktas rekomendacijas dėl dalijimosi informacija tarp ministerijų: asignavimų valdytojai bus įpareigoti apie planuojamas valstybės investicijas ne jiems pavestose valdymo srityse informuoti raštu tas ministerijas, kurių ministrų valdymo sričių investicijų projektams įgyvendinti numatoma skirti lėšų.
Įvertinus investicijų projektų vertę ir įsigyjamo turto paskirtį, nustatyti priemones, kurios padėtų sumažinti institucijų, rengiančių ir įgyvendinančių smulkius projektus, administracinę naštą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-09-20 nutarimo Nr. 749 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. balandžio 26 d. nutarimo Nr. 478 „Dėl Valstybės lėšų, skirtų valstybės kapitalo investicijoms, planavimo, tikslinimo, naudojimo, apskaitos ir kontrolės taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ nuostatos leis spręsti 2016 m. atlikto audito metu nustatytas problemas ir įgyvendinti pateiktas rekomendacijas dėl smulkių projektų: numatoma, kad Valstybės investicijų programoje neplanuojamos lėšos reikalingos ilgalaikiam materialiajam ir nematerialiajam turtui sukurti, įsigyti arba jo vertei padidinti iki 360 tūkst. Eur, o naujoms informacinių ir ryšių technologijoms įsigyti – iki 100 tūkst. Eur. Iki šiol minimali vertė nustatyta nebuvo, todėl Vyriausybei patvirtinus ją, investicijų projektų skaičius mažės. Finansų ministerijos preliminariu skaičiavimu, mažos vertės investicijų projektų turėtų sumažėti per pusę.
Numatyti, kad investicijų projektams vertinti būtina taikyti balais paremtą atrankos sistemą arba kitas lygiavertes priemones.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017-09-20 nutarimo Nr. 749 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. balandžio 26 d. nutarimo Nr. 478 „Dėl Valstybės lėšų, skirtų valstybės kapitalo investicijoms, planavimo, tikslinimo, naudojimo, apskaitos ir kontrolės taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ nuostatos leis spręsti 2016 m. atlikto audito metu nustatytas problemas ir įgyvendinti pateiktas rekomendacijas dėl investicijų projektų atrankos: asignavimų valdytojai įpareigoti: nustatant atrankos kriterijus ir jų reikšmes investicijų projektams vertinti, taikyti balų sistemą; nustatyti minimalius investicijų projekto vertinimo balus; atrankos kriterijus ir jų reikšmes, prieš juos tvirtinant, suderinti su Finansų ministerija. Taigi, reglamentavimas bus griežtesnis ir sudarys sąlygas objektyviau vykdyti investicijų projektų atranką.
Atnaujinti Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių IT pokyčių valdymo tvarką.
2017-12-05 iš VRM gauta informacija, kad yra patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo tvarkos aprašas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. lapkričio 10 d. įsakymu Nr. 1V-773 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Paskirti SVIS saugos įgaliotinį.Paskirti NETAIS saugos įgaliotinį.
2017-12-05 VRM informavo, kad Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. spalio 30 d. įsakymu Nr. 1V-752 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2014 m. gruodžio 1 d. įsakymo Nr. 1V-820 „Dėl Nacionalinės elektroninės atpažinties informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ paskirtas Nacionalinės elektroninės atpažinties informacinės sistemos (NETAIS) saugos įgaliotinis. Taip pat 2017-09-15 VRM informavo, kad informatikos ir ryšių departamento prie LR VRM direktoriaus 2017 m. vasario 1 d. įsakymu Nr. 5V-11 „Dėl sertifikatų valdymų informacinės saugos įgaliotinio ir administratoriaus skyrimo“ paskirtas Sertifikatų valdymo (SVIS) saugos įgaliotinis ir administratorius. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, numatant mažesnį vaikų skaičių šeimynose ir globos namų šeimynose, kai jose globojami vaikai, turintys emocijų ir elgesio sutrikimų.
LR Seimas 2017 m. rugsėjo 28 d. priėmė LR Civilinio kodekso 3.3, 3.153, 3.212, 3.217, 3.219, 3.224, 3.253, 3.254, 3.259, 3.260, 3.261, 3.269 straipsnių pakeitimo, 3.220 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir kodekso papildymo 3.254 straipsniu įstatymą Nr. XIII-645, kurio 12 straipsniu pakeitė Civilinio kodekso 3.260 straipsnio 1 dalį ir nustatė, kad nuo 2018 m. liepos 1 d. naujai steigiamos šeimynos globos keturis ir daugiau vaikų, o bendras vaikų skaičius šeimynoje su savais vaikais – ne daugiau kaip 8 vaikai šeimos aplinkoje. Analogiškos nuostatos įtvirtintos ir kartu su įstatymu priimtame LR Šeimynų įstatymo 2, 4, 5, 9, 12, 18, 19, 20, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo NR. XIII-648 1 ir 11 straipsniuose.
Siekiant sudaryti galimybę padėti jaunuoliams, pradėjusiems savarankišką gyvenimą, geriau integruotis į visuomenę, sukurti šiam tikslui skirtą laikino apgyvendinimo ir individualaus socialinio darbo sistemą.
Vykdant Projekto Nr. 08.4.1-ESFA-V-405-01-0001 "Tvaraus perperėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų sistemos sąlygų sukūrimas Lietuvoje" priemones organizuojamas naujų formų bendruomeninių paslaugų teikimas tikslinėms grupėms. Viena iš jų ura skirta jaunuoliams paliekantiems institucinę ir (arba) bendruomeninę globą, tai yra teikiamos palydimosios globos paslaugos jaunuoliams ir numatoma, kad šia paslauga pasinaudos 100 jaunuolių. Šiuo metu Socialinės apsaugos ir darbo ministerija taip pat rengia metodinių dokumentų paketą, skirtą Bendruomeninių vaikų globos namų veiklai reglamentuoti, kuriame taip pat numatytas palydimosios globos paslaugų organizavimas.
Vykdyti konkrečias globos šeimoje skatinimo priemones (tobulinti globėjų paieškos ir mokymo sistemą, kurti profesionalių globėjų sistemą, skatinti šeimynų steigimą savivaldybėse, didinti pagalbos globėjų šeimai prieinamumą ir kt.) Sudaryti galimybes šeimynų dalyviams dalyvauti mokymų programose.
Vykdomos konkrečios globos šeimoje skatinimo priemonės: įgyvendinant Projekto "Tvaraus perėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų sistemos sąlygų sukūrimas Lietuvoje" priemones 2017 m. tobulinama Globėjų ir įtėvių paieškos, mokymų, vertinimo ir konsultavimo programa bei rengiama Globos centro veiklos metodinė medžiaga, siekiant užtikrinti tinkamą budinčių globotojų parengimą padėti tėvų globos netekusiam vaikui bei sudaryti sąlygas visiems globėjams, rūpintojams, įtėviams bei šeimynos dalyviams gauti tinkamą ir savalaikę pagalbą. 2018 m. sausio 1 d. įsigalioja Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimai, kuriuose nustatyta, kad vaikus globojančiai šeimai, globėjams, budintiems globotojams, įtėviams ir šeimynų dalyviams ar besirengiantiems jais tapti asmenims kiekvienoje savivaldybėje teikiama valstybinės įvaikinimo institucijos atestuotų asmenų ir kt. specialistų pagalba, užtikrinant jų prižiūrimų, globojamų ar įvaikintų vaikų visapusį vystymąsi ir ugdymą.LR Civilinio kodekso ir LR Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimais nustatyti profesionalios vaiko globos (rūpybos) sistemos teisiniai pagrindai - įtvirtintas budinčio globotojo institutas. Skatinant šeimynų steigimą savivaldybėse, priimti LR Šeimynų įstatymo pakeitimai, kuriais mažinamas vaikų skaičius šeimynoje (iki 8 vaikų), išplečiamas asmenų, kurie gali steigti šeimyną, ratas, taip pat išplečiamas ir šeimynos dalyvių ratas, didinamos šeimynos dalyvių išlaikymo pajamos. Priimti LR Šeimynų įstatymo pakeitimai nustato reikalavimą šeimynų steigėjui ir dalyviui išklausyti globėjų ir įtėvių mokymo ir konsultavimo kursus.
Siekiant užtikrinti valstybės rezervo atsargų saugų sandėliavimą ir platesnį pasiskirstymą po regionus arčiau galimų naudotojų, parinkti ir nustatyti saugojimo vietas, atsižvelgiant į galimų pavojų tikėtinas vietas ir jų padarinius, bei padidinti atsargų laikymo decentralizaciją.
Numatyti ir vykdyti tęstines kompleksines priemones užtikrinančias, kad skatinant generinių vaistų pasirinkimą dalyvautų asmens sveikatos priežiūros įstaigos, specialistai ir farmacijos sektorius (vaistinės, vaistų tiekėjai, gamintojai).
Sveikatos apsaugos ministras 2017-08-28 įsakymu Nr. V-1008 patvirtino Vaistų politikos gaires, įvardytos vaistų politikos plėtros kryptys (be kita ko): „gilinti sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų racionalaus vaistų skyrimo ir vartojimo žinias ir formuoti nuostatą, kad vaistai turi būti tinkamai skiriami ne tik medicinos, bet ir ekonominiu požiūriu, siekiant kuo didesnės terapinės naudos bei mažesnių kaštų ir valstybei, ir gyventojams; skleisti informaciją gyventojams apie racionalų vaistų skyrimą ir vartojimą, Švedijos racionalaus vaistų vartojimo praktikos pavyzdžiu sudarant „Išmintingą vaistų sąrašą“ (angl. „Wise list“); taip pat skatinant visus sveikatos sistemos dalyvius prisidėti prie tarptautiniu mastu vykdomos iniciatyvos „Rinkis protingai“ (angl. „Choosing wisely“); plėtoti farmacinės rūpybos paslaugas, užtikrinant farmacijos ir sveikatos priežiūros specialistų glaudų bendradarbiavimą; skatinti klinikinių farmakologų ir klinikinių vaistininkų rengimą ir jų teikiamas paslaugas; keisti sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo programas; skatinti vaistų skyrimo ir gydymo metodikų rengimą bei vertinti, ar vaistai skiriami pagal parengtas gydymo metodikas; plėtoti vaistų skyrimo ir gydymo rezultatų kokybės stebėseną; nustatyti, kad gydymo kompensuojamaisiais vaistais tvarkos aprašuose gydytojai būtų skatinami paskirti pigesnį, analogiško poveikio vaistą”.Įgyvendinami PSO siūlymai, gerinant generinių vaistų prieinamumą ir skatinant jų pasirinkimą taikomos gerosios praktikos priemonės, įtraukiant generinių vaistų vartojimui ar nevartojimui įtaką darančias sveikatos priežiūros sistemos grandis: asmens sveikatos priežiūros specialistus ir farmacijos sektorių.
Įvertinus nerezultatyvų skolų išieškojimą ir kasmet didėjantį neatgautų (neišieškotų) vaikams išlaikyti išmokėtų išmokų įsiskolinimą valstybei, rekomenduojame pertvarkyti Vaikų išlaikymo fondo administracijos veiklos organizavimą taip, kad būtų kuo operatyviau imamasi priemonių skolų išieškojimui vykdyti.
Lietuvos Respublikos Seimas 2017-09-28 priėmė Lietuvos Respublikos vaikų išlaikymo išmokų įstatymą Nr. XIII-650. Įstatymo 2 str. 1 d. nustatyta, kad Išmokų administratorius – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir jos paskirta Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaiga (iki 2018-01-01 – Vaikų išlaikymo fondo administracija, po šios datos administracijos veikla nutraukiama). Išmokų administratoriui suteikta teisė mokėti atitinkamo dydžio išmokas, jas išieškant iš skolininko. Skolininkas turėtų būti atitinkamai informuojamas apie atitinkamo dydžio išmokos paskyrimą, mokėjimą ir jos reikalavimą iš skolininko atgręžtinio reikalavimo teise. Aiškinamajame rašte nurodoma, kad šiuo metu Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigos išieško 93 proc. joms mokėtinų sumų, išieškodama susidariusį socialinio draudimo įmokų ir privalomojo sveikatos draudimo įmokų įsiskolinimą iš skolininkų sąskaitose esančių lėšų. Išmokų išieškojimui iš skolininkų taikant analogišką Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo įstatyme nustatytą nesumokėtų valstybinio socialinio draudimo įmokų priverstinio išmokų išieškojimo iš skolininkų tvarką, tikimasi, kad išmokėtų išmokų išieškojimas iš skolininkų gali siekti 25 proc.
Įvertinus nerezultatyvų skolų išieškojimą ir kasmet didėjantį neatgautų (neišieškotų) vaikams išlaikyti išmokėtų išmokų įsiskolinimą valstybei, rekomenduojame imtis priemonių, kad Vaikų išlaikymo fondo administracijos informacinės sistemos kūrimas atitiktų teisės aktuose numatytus reikalavimus, būtų pasiektas informacinių sistemų ir registrų suderinamumas ir integracija, taip užtikrinant regreso teisei įgyvendinti reikalingos informacijos gavimą.
Lietuvos Respublikos Seimas 2017-09-28 priėmė Lietuvos Respublikos vaikų išlaikymo išmokų įstatymą Nr. XIII-650. Įstatymo 2 str. 1 d. nustatyta, kad Išmokų administratorius – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir jos paskirta Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaiga (iki 2018-01-01 – Vaikų išlaikymo fondo administracija, po šios datos administracijos veikla nutraukiama). Išmokų administratoriui suteikta teisė mokėti atitinkamo dydžio išmokas, jas išieškant iš skolininko. Aiškinamajame rašte nurodoma, kad planuojama, kad perimamoms funkcijoms vykdyti Fondo valdyba išnaudos turimas Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų naudojamas patalpas. Kadangi Fondo valdyba jau turi patirties administruojant iš valstybės biudžeto mokamas išmokas, taip pat šių išmokų išsiieškojimą regreso teise, ji turi išplėtotas, automatiniu būdu besikeičiančias duomenimis su susijusiais valstybės registrais informacines sistemas, kurias, perėmus perduodamas funkcijas, reikėtų tik minimaliai adaptuoti.
Siekiant užtikrinti duomenų sklaidą ir kelti turto vertintojų kvalifikaciją, įpareigoti Turto vertinimo priežiūros tarnybą: susistemintų duomenų apie turto vertinimo ataskaitose nustatytus dažniausius pažeidimus pagrindu, parengti turto vertintojams rekomendacijas, kurios padėtų formuoti bendrą turto vertinimo praktiką.
Finansų ministro 2016-09-30 įsakymu Nr. 1K-367 „Dėl finansų ministro 2015-11-23 įsakymo Nr. 1K-344 „Dėl Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“, buvo pakeisti Tarnybos nuostatai. Juose numatyta, kad Tarnyba privalo kaupti, sisteminti ir analizuoti duomenis apie turto arba verslo vertinimo ataskaitų atitikties Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 str. reikalavimams nagrinėjimo rezultatus ir juos apibendrinusi skelbti Tarnybos interneto svetainėje. Taip pat pavesta rengti rekomendacijas turto arba verslo vertintojams pagal apibendrintus duomenis apie dažniausiai nustatomus pažeidimus ir šias rekomendacijas skelbti Tarnybos interneto svetainėje.Tarnybos interneto svetainėje paskelbti duomenys apie išnagrinėtas vertinimo ataskaitas, jų atitiktį teisės aktų reikalavimams. Teikiamos rekomendacijos vertintojams. Pavyzdžiui, siekdama užtikrinti vienodą kelių transporto priemonių vertinimo tvarką ir ataskaitų kokybę tarnyba interneto tinklapyje pateikė rekomendaciją dėl kelių transporto priemonių vertinimo specialiųjų taisyklių taikymo.
Ministerija 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane numatė bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo kryptis: siekiant didinti per metus gautų ir sudarytų elektroninių dokumentų skaičių, įdiegti kvalifikuotą elektroninį parašą; priimti sprendimus, sudarančius galimybę padidinti per metus vykdomų elektroninių viešųjų pirkimų skaičių.
Lietuvos Respublikos Seimas 2017-09-28 priėmė Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo Nr. 1-1234 pakeitimo įstatymą Nr. XI11-643, kurio 34, 39, 40 straipsniuose nustatyti prevencinės ir kitos pagalbos vaikui ir šeimai organizavimo principai, socialinės, švietimo, sveikatos apsaugos ir teisėsaugos darbuotojų bendro darbo su šeimomis savivaldybėje organizavimas ir koordinavimas. Bendro darbo koordinavimą savivaldybėje užtikrins tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius.
Atlikus informacinių technologijų saugos atitikties vertinimą, ministerijos vadovybei teikti tvirtinti trūkumų šalinimo planus.
2017-11-15 Įgyvendinta ataskaitos priemonė "Atlikus informacinių technologijų saugos atitikties vertinimą, ministerijos vadovybei teikti tvirtinti trūkumų šalinimo planus". Parengti ir vidaus reikalų ministro patvirtinti minėti trūkumai šalinimo planai, kurie apima tiek rizikos valdymo priemones, tiek elektroninės informacijos saugos bei kibernetinio saugumo trūkumų (neatitikčių) šalinimo priemones: Sertifikatų valdymo informacines sistemos informacinių technologijų saugos atitikties ir rizikos vertinimų metu pastebėtų trūkumų šalinimo ir rizikos valdymo priemonių planas, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. balandžio 3 d. įsakymu Nr. 248, Techninių kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimo Vidaus reiklų ministerijos valdomuose ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūrose ir valstybės informaciniuose ištekliuose priemonių planas, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. rugsėjo 20 d. įsakymu Nr. 1V-650. Vidaus reikalų viceministras. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Tobulinant ekspertinių paslaugų teikimo procesą, vertėtų: apsispręsti dėl teismo ekspertizės ir objekto tyrimo sampratos ir jų skyrimo pagrindų tikslinimo būtinumo.
Teisingumo ministerija inicijavo Lietuvos Teisės institute tyrimą tema: „Teismo ekspertizės ir objektų tyrimo reglamentavimo baudžiamajame procese Lietuvoje pakankamumas, atsižvelgiant į Europos Sąjungos standartus“. Taip pat inicijavo suinteresuotų institucijų apklausą dėl aiškesnio teismo ekspertizės ir objekto tyrimo sampratos ir jų skyrimo pagrindų apibrėžimo tikslingumo.Lietuvos Teisės institutas, atlikęs tyrimą, pateikė išvadą, kad Teismo ekspertizės reglamentavimas Lietuvos Respublikos baudžiamajame procese, atsižvelgiant į Europos Sąjungos standartus, yra tinkamas, aiškus ir pakankamas. Tačiau pabrėžė, kad ekspertizė ir objekto tyrimas, atliekamas specialisto, tampa lygiaverčiai, yra atliekami tų pačių specialių žinių turinčių teismo ekspertų, turi iš esmės vienodą įrodomąją galią nagrinėjant baudžiamąją bylą teisme. Apsispręsta teisinio reguliavimo nekeisti.
Siekiant, kad mokslo ir technologijų parkų veikla būtų efektyvi, stiprinti parkus orientuojant jų veiklą į rezultatus.
Buvo peržiūrėti ir patobulinti mokslo ir technologijų parkų stebėseną ir vertinimą nustatantys dokumentai – Mokslo ir technologijų parkų bazės nuostatai, patvirtinti Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūros (toliau – MITA) direktoriaus 2017 m. sausio 3 d. įsakymu Nr. 2V-2 „Dėl Mokslo ir technologijų parkų duomenų bazės nuostatų patvirtinimo“, ir Mokslo ir technologijų parkų veiklos rezultatų stebėsenos ir vertinimo tvarkos aprašas, patvirtintas MITA direktoriaus 2015 m. liepos 31 d. įsakymu Nr. 2V-125 „Dėl Mokslo ir technologijų parkų veiklos rezultatų stebėsenos ir vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“. Šie du mokslo ir technologijų parkų stebėseną ir vertinimą reglamentuojantys dokumentai buvo patobulinti ir apjungti į vieną atnaujintą dokumentą Mokslo ir technologijų parkų duomenų tvarkymo, veiklos rezultatų stebėsenos ir vertinimo tvarkos aprašą, kuris buvo patvirtintas MITA direktoriaus 2017 m. gruodžio 5 d. įsakymu Nr. 2V-351 „Dėl Mokslo ir technologijų parkų duomenų tvarkymo, veiklos rezultatų stebėsenos ir vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“. 2018 m. birželio mėn. buvo suorganizuotas pasitarimas tarp Ūkio ministerijos, MITA bei Technologijų ir inovacijų paramos verslui asociacijos atstovų, kuriame svarstytas klausimas dėl MTP koncepcijos atnaujinimo tikslingumo. Susitikimo metu nutarta, kad netikslinga keisti MTP koncepciją, nes MTP, kuriuose Ūkio ministerija įgyvendina valstybės, kaip dalininkės teises ir pareigas, vadovaudamiesi MTP koncepcijos nuostatomis turi aiškiai apibrėžtas kryptis, dirba pelningai, ką iliustruoja MTP viešai skelbiamos metinės veiklos bei finansinės ataskaitos ir savo veiklą orientuoja į rezultatus pagal MTP koncepcijoje nustatytus bendruosius ir specifinius rodiklius, kurie įgyvendinami pilna apimtimi.
Skaidresniam ir objektyvesniam mokesčių mokėtojų atrankos tikrinimams procesui vykdyti tikslinga užtikrinti Audito IS priemonėmis sudaromų pirminių mokesčių mokėtojų sąrašų atsekamumą.
Valstybinės mokesčių inspekcijos Audito informacinėje sistemoje sukurti funkcionalumai, leidžiantys išsaugoti mokesčių mokėtojų rūšiavimo tvarką bei jos parametrus atrankos vykdymo metu. Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2018-01-23 d. įsakymu Nr. V-30 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2016-09-23 įsakymo Nr. V-509 „Dėl Atrankos ir stebėsenos procedūrų dokumentavimo Audito informacinėje sistemoje taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ reglamentuotas minėtų funkcionalumų panaudojimas.
Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose nustatyti Finansų ministerijos vidaus audito išorinio vertinimo ir analizės metu atliekamo vidaus audito tarnybų efektyvumo vertinimo kriterijus ir periodiškumą.
Finansų ministro 2017-12-27 įsakymu Nr. 1K-464 pakeistas Vidaus audito tarnybų (VAT) veiklos vertinimo tvarkos aprašas, kuriame numatytas VAT veiklos vertinimo periodiškumas ir išplėsti VAT veiklos vertinimo kriterijai. VAT veiklos vertinimo procedūrų vadovas pakeistas (2017-12-27), papildant jį priedu „VAT veiklos efektyvumo vertinimas“, nurodantį detalias VAT veiklos efektyvumo vertinimo procedūras.
Užtikrinti, kad būtų atnaujintos vidaus auditorių mokymo programos, atsižvelgiant į vidaus auditorių poreikį.
Rekomendacija buvo pradėta įgyvendinti (ekspertų komisija peržiūrėjo I ir II modulio mokymo programas), tačiau likvidavus Finansų ministerijos mokymo centrą ši rekomendacija neteko aktualumo.
Įgyvendinant investicijų projektą „Radijo ryšio blokavimo sistemos diegimas įkalinimo įstaigose“, tiekėjai ne visada laiku vykdė sutartyse nustatytus įsipareigojimus, o Kalėjimų departamentas nereikalavo delspinigių už visą įsipareigojimų nevykdymo laiką - netinkamai kontroliavo investicijų projektui įgyvendinti sudarytų sutarčių vykdymą.
Kalėjimų departamentas informavo, kad 19,2 tūkst. Eur netesybų išieškota iš tiekėjų. Siekdamas sustiprinti sutarčių vykdymo kontrolę, Kalėjimų departamento direktorius 2017-11-30 įsakymu Nr. V-514 patvirtino Kalėjimų departamento vardu sudaromų sutarčių rengimo, derinimo, pasirašymo, registravimo ir vykdymo kontrolės tvarkos aprašą, kuriame reglamentuota sutarčių vykdymo kontrolės tvarka.
Nedelsiant imtis konkrečių priemonių, kad Vaiko raidos centras teiktų paslaugas jo veiklai pritaikytose patalpose: skirti laikinas patalpas, remontuojant esamas, ar numatyti ir vykdyti kitas priemones, kad būtų užtikrintas Vaiko raidos centro teikiamų paslaugų prieinamumas ir kokybė.
Vaiko raidos centras nuo 2018-07-01 perkeltas į patalpas Kairiūkščio g. 2 ir Santariškių g. 7 Vilniuje iki kol bus pastatytas naujas centro pastatas Santariškių g. 7. Pastačius naują Santaros klinikų Vaikų ligoninės pastatą, Vaiko raidos centras jame paslaugas pradėjo teikti nuo 2022 m. lapkričio mėn.
Siekiant efektyviau valdyti lankytojų srautus ir mažinti neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir kraštovaizdžiui, plėtoti visuomenės švietimą ir taikyti prevencines priemones.
Įgyvendinant Europos ekonominės erdvės finansinio mechanizmo finansuojamą projektą „Ekologinio švietimo plėtra saugomų teritorijų direkcijose“ parengtos ir išleistos metodikos 23 saugomų teritorijų direkcijoms, įskaitant nacionalinius parkus.Įrengtos ir veikia gamtos mokyklos Aukštaitijos ir Dzūkijos nacionaliniuose parkuose. Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos 2017 m. lapkričio mėn. pateikė paraišką ES struktūrinių fondų lėšoms gauti saugomų teritorijų tvarkymo ir pritaikymo lankymui srityje (projektas: „Kraštovaizdžio vertybių apsauga ir pritaikymas pažinti (I)“). Numatyta suprojektuoti ir įrengti gamtos mokyklą Kuršių nerijos nacionaliniame parke.
Pakeisti teisės aktų nuostatas, kuriomis vadovaujantis ankstyvosios reabilitacijos ambulatorinės kompleksinės paslaugos būtų teikiamos 4–7 metų amžiaus vaikams, lankantiems ugdymo įstaigą.
Sveikatos apsaugos ministro 2018-02-08 įsakymu Nr. V-150 patvirtintas Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas. Aprašo 5 d. nustatyta, kad Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugos teikiamos vaikams iki 7 metų, o vaikams iki 4 metų šios paslaugos teikiamos prioritetine tvarka. Nuostatos, ribojančios ambulatorinių kompleksinių paslaugų teikimą ugdymo įstaigas lankantiems 4–7 m. amžiaus vaikams, paslaugų teikimo ir išlaidų apmokėjimo pakeistoje tvarkoje nėra.
Atnaujinti ir patvirtinti N.SIS, N.VIS, UR, VRPR, IAŽR, NVŽR, HDR, ARSIS, SVIS (jei bus patvirtinti nuostatai), KTPR, KTPVR naujos redakcijos saugos politiką įgyvendinančius dokumentus.Parengti ir patvirtinti SVIS, PASIS, NETAIS saugos politiką įgyvendinančius dokumentus.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. 1V-883 „Dėl Kai kurių Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos valdomų bei Informatikos ir ryšių departamento tvarkomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatai, taikomi visiems šiame punkte nurodytiems registrams ir informacinėms sistemoms. Rekomendacijos būklė keičiama - Įgyvendinta.
Peržiūrėti atlyginimo už duomenų teikimą apskaičiavimo tvarką ir nustatyti skaidrius ir objektyvius atlyginimo už duomenų teikimą apskaičiavimo kriterijus, kurie leistų tinkamai apskaityti duomenų teikimo sąnaudas ir pajamas.
Įgyvendinant rekomendaciją numatyta įvykdyti 2 priemones: Įgyvendinant 14.1. priemonę, Susisiekimo ministerija atliko institucijų (ministerijų ir pavaldžių) apklausą. Dalis institucijų atsakė, kad pagal ABC metodiką apskaitos netvarko, todėl negali pateikti duomenų. Didžioji dalis (12) institucijų nurodė, kad duomenų atlygintinai neteikia. 7 institucijos nurodė savo patiriamas sąnaudas/išlaidas, kurių bendra suma – 13,3 mln. Eur, didžiąją dalį jų sudaro Registrų centro (86,6 proc.) sąnaudos. Susisiekimo ministerija 2017-04-11 raštu Nr. 2-1125 konstatavo, kad gauta informacija pridėtinės vertės Projekto rengimui ar siūlomų įtvirtinti nuostatų pagrindimui neturėjo. Įgyvendinant 14.2. priemonę, parengtas 2018 m. sausio 10 d. Vyriausybės nutarimas Nr. 45 " Dėl Atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo ir atlyginimo už registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą mokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimo", kuris reglamentuoja atlyginimo už registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą, taip pat atlyginimo už dokumentų, įskaitant registro duomenis, registro informaciją, registrui pateiktus dokumentus ir (arba) jų kopijas, valstybės informacinių sistemų duomenis, teikimą pakartotinai naudoti dydžių apskaičiavimo, derinimo ir tvirtinimo, perskaičiavimo ir atlyginimo už registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą mokėjimo tvarką, institucijos, vykdančios atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo priežiūros institucijos funkcijas.
Siekiant, kad planuojamos sudaryti preliminarios sutartys dėl centralizuotų logistikos paslaugų atitiktų realius poreikius, užtikrinti, kad valstybės rezervo atsargų pristatymo į jų panaudojimo vietas poreikiai būtų nustatyti pagal didžiausią riziką keliančius pavojus ir jų valdymo planuose numatytus scenarijus.
Užtikrinti atlyginimo už duomenų teikimą priežiūrą.
Įgyvendinant rekomendaciją, parengtas 2018 m. sausio 10 d. Vyriausybės nutarimas Nr. 45 " Dėl Atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo ir atlyginimo už registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą mokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimas", kuriuo paskiriama atlyginimo už duomenų teikimo priežiūros institucija, t.y. Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnybai pavedama: 2.1. vykdyti atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo priežiūros institucijos funkcijas; 2.2. iki 2018 m. gegužės 1 d. patvirtinti tipines atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo ir kompensuojamų sąnaudų dydžio patikrinimo paslaugų technines užduotis ir sąnaudų priskyrimo dokumentų teikimo veikloms reikalavimus.
Užtikrinti, kad atlyginimo už duomenų teikimą dydis būtų periodiškai peržiūrimas ir koreguojamas atsižvelgiant į faktinę situaciją.
Įgyvendinant rekomendaciją, parengtas 2018 m. sausio 10 d. Vyriausybės nutarimas Nr. 45 " Dėl Atlyginimo už dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo ir atlyginimo už registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą mokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimas", kuriuo pavesta institucijoms kasmet iki gegužės 1 d. teikti priežiūros institucijai informaciją apie gautą atlyginimą už dokumentų teikimą, tai yra teikti informaciją apie pateiktą dokumentų kiekį, gautas pajamas ir patirtas sąnaudas pagal kiekvieną patvirtintą atlyginimo už bazinį vienetą dydį, taip pat ne rečiau kaip kas 2 metai peržiūrėti minėtą aprašą ir prireikus teikti Susisiekimo ministerijai pasiūlymus dėl jo tobulinimo.
Pakeisti teisės aktų nuostatas, kuriomis vadovaujantis būtų nustatyta ankstyvosios reabilitacijos antrinio lygio išplėstinės įvairių specialistų konsultacijos bazinė kaina ir mokėjimo už ją tvarka.
Sveikatos apsaugos ministro 2018-02 08 įsakymu Nr. V-150 nustatyta ankstyvosios reabilitacijos antrinio lygio išplėstinės specialistų komandos paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarka, o 2018-02-08 įsakymu Nr. V-151 – specialistų komandos konsultacijos bazinė kaina.
Parengti ir patvirtinti SVIS, PASIS, NETAIS saugos politiką įgyvendinančius dokumentus.
LR VRM 2017 m . kovo 24 d. įsakymu Nr. 1V-215 "Dėl Sertifikatų valdymo informacinės sistemos saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisyklių, Sertifikatų valdymo informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo plano ir Sertifikatų valdymo informacinės sistemos naudotojų administravimo taisyklių patvirtinimo" patvirtinti Sertifikatų valdymo informacinės sistemos saugos politiką įgyvendinantys dokumentai. Ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. 1V-883 „Dėl Kai kurių Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos valdomų bei Informatikos ir ryšių departamento tvarkomų registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų saugos nuostatai taikomi šiame punkte nurodytoms informacinėms sistemoms. Rekomendacijos būklė - Įgyvendinta.
Užtikrinant efektyvų ir rezultatyvų regreso teisės įgyvendinimą, vertėtų peržiūrėti teisės aktais nustatytą regreso teisės, kompensavus smurtiniais nusikaltimais padarytą žalą, įgyvendinimo procesą ir priimti sprendimus dėl jo supaprastinimo.
Peržiūrėjus teisės aktus, buvo parengtas ir 2017-12-13 Seimui pateiktas Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1520. Šio projekto 14 str. 3 d. numatyta kad sprendimas kompensuoti smurtiniu nusikaltimu padarytą žalą yra vykdomasis dokumentas vykdomas Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka.Seimas 2018-05-15 nusprendė pradėti šio įstatymo projekto svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu paskirtas Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Įstatymo projektas svarstytas komitete 2018-11-21. Lietuvos Respublikos Seimas 2019-01-11 priėmė Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymą Nr. X-296 pakeitimus (XIII-1928).
Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti arba koordinuoti verslo priežiūros būklės vertinimą šalies mastu ir pateikti duomenis dėl atsiskaitymo Seimui.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija sukūrė ir 2018 m. pristatė Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) metodiką, kurios pagrindu periodiškai vertinama, kaip priežiūros institucijos įgyvendina pažangias verslo priežiūros priemones ir kaip diegia kitas moderniąsias veiklos praktikas. Ministerija kasmet atlieka ekspertinį tyrimą ir vertina priežiūros institucijų pažangumo lygį pagal numatytas vertinimo kategorijas. Detalūs vertinimo rezultatai pateikti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) ataskaitose, su kuriomis galima susipažinti ministerijos tinklapyje: https://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/verslo-aplinka/verslo-prieziuros-politika.Nuo 2020 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusiame Viešojo administravimo įstatymo 36 str. 1 d. naujai įtvirtintas teisinis pagrindas verslo priežiūrą atliekantiems subjektams vadovautis norminiame administraciniame teisės akte įtvirtintu priežiūrą atliekančio subjekto pagrindiniu priežiūros veiklos siekiu (misija), vertinti veiklos patikrinimais sukeliamą naštą ūkio subjektams ir priežiūrai skiriamus išteklius. Naujai įtvirtintas teisinis reguliavimas ir ministerijos teikiama metodinė pagalba sudaro visas prielaidas priežiūros institucijoms tobulinti priežiūros veiklos planavimo ir vertinimo procesus. Priežiūros institucijų veiklos vertinimo kriterijų kategorija įtraukta į Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo tyrimo apimtį. Ministerijos 2021 m. atliktas Švieslentės tyrimas rodo 2020 m. didėjančią rodiklių diegimo dinamiką, kuri pagrindžia institucijų pažangą šioje vertinimo kategorijoje.
Siekiant užtikrinti saugomų valstybės rezervo medicinos atsargų tinkamą kokybę ir operatyvų paruošimą pristatymui kilus pavojui, nustatyti nuomojamuose sandėliuose saugomų atsargų ir jų saugojimo sąlygų patikrinimo tvarką.
(V) EX.2 LVPA į tinkamų finansuoti projekto veiklų apimtį įtraukė veiklas, neatitinkančias PFSA reikalavimų.Rekomenduojame LVPA:1) pervertinti projekto Nr. 05.4.1-LVPA-R-821-11-0001 ir kitų pro-jektų, kuriems finansavimas skirtas pagal priemonę Nr. 05.4.1-LVPA-R-821 „Savivaldybes jungiančių tu-rizmo trasų ir turizmo maršrutų informacinės infrastruktūros plėt-ra“, numatytų ženklinti lankytinų vietų sąrašus, išbraukiant arba pa-keičiant kitomis lankytinas vietas, kurių žymėjimas turi valstybės pagalbos ar de minimis pagalbos požymių ir perskaičiuoti projek-tams skirtas didžiausias galimas tinkamas finansuoti išlaidų sumas.2) VTA numatyti kontrolės priemo-nes, užtikrinančias, kad pagal minė-tą priemonę būtų finansuojamos tik PFSA lankytinų vietų apibrėži-mą atitinkančios vietos, nepažei-džiant PFSA numatytų nuostatų dėl valstybės pagalbos ir de minimis pagalbos neteikimo.
Pakeisti teisės aktų nuostatas, kuriomis vadovaujantis į ankstyvosios reabilitacijos ambulatorines paslaugas teikiančių specialistų komandos sudėtį būtų įtraukti ergoterapeuto ir specialiojo pedagogo etatai.
Sveikatos apsaugos ministro 2018-02-08 įsakymu Nr. V-150 patvirtinto Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašo 11 p. numatyta, kad kartu su kitais ambulatorines vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas teikiančiais specialistais gali dirbti ergoterapeutas ir (ar) specialusis pedagogas.Ši nuostata gali turėti įtakos formuojant reikiamos ankstyvosios reabilitacijos paslaugas teikiančią specialistų komandą, bet, vadovaujantis ja, šių specialistų paslaugų teikimas nebus užtikrintas visose Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas teikiančiose įstaigose, nes specialistai (ergoterapeutas ir specialusis pedagogas) nėra privalomi Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos specialistų komandoje.
Programoje numatyti priemones ir vertinimo kriterijus veiklai (dėl netinkamų įkalinimo sąlygų mokamoms išmokoms), tiesiogiai susijusiai su bausmių sistema.
Teisingumo ministro 2017-12-22 įsakymu Nr. 1R-332 patvirtinus Lietuvos Respublikos teisingumo ministro valdymo sričių 2018-2020 metų strateginį veiklos planą, programa „Bausmių sistema“ papildyta nauja priemone „Pagal vykdytinus dokumentus atlyginti žalą dėl netinkamų kalinimo sąlygų“.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kuriuose būtų nustatytas toks pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugas teikiančių specialistų darbo krūvis, trukmė per savaitę ir aptarnaujamų gyventojų skaičius, kuris užtikrintų kokybišką ir prieinamą pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugų gyventojams teikimą.
Sveikatos apsaugos ministro 2018-01-18 įsakymu Nr. V-59 patvirtintas Pirminės ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tvarkos aprašas, kuriuo sumažintas maksimalus aptarnaujamų gyventojų skaičius kiekvienam ambulatorinės psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo komandos nariui iki 17 tūkst., numatyta užtikrinti komandoje dirbančių specialistų paslaugų teikimą ne mažiau kaip 6 val. kiekvieną darbo dieną.
Siekiant, kad atsarginė slėptuvė Valstybės ekstremaliųjų situacijų operacijų centrui atitiktų nustatytus įrengimo reikalavimus, numatyti priemones Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento nustatytiems trūkumams pašalinti arba inicijuoti Vyriausybės nutarimo, kuriuo nustatytas atsarginės slėptuvės poreikis ir energetikos ministras paskirtas atsakingu asmeniu už jos įrengimo organizavimą, patikslinimą.
Atsarginių slėptuvių atsisakyta (Vyriausybės 2010-09-22 nutarimo Nr. 1368 nauja redakcija nuo 2018-02-03).
Siekiant užtikrinti dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo objektų tinkamą apskaitą ir išsaugojimą, numačius terminus nustatyti objektų vertingąsias savybes, parengti apsaugos reglamentus ir išduoti juos valdytojams pirmenybę teikiant paskelbtiems saugomais objektams ir, patikslinus duomenis, su nekilnojamojo kultūros paveldo objektų apsauga susijusius juridinius faktus perduoti Nekilnojamojo turto registro tvarkytojui įregistruoti.
Pagal KPD direktoriaus įsakymu patvirtintą kultūros paveldo objektų individualių apsaugos reglamentų rengimo planą, rengiami individualūs kultūros paveldo objektų apsaugos reglamentai. KPD su VĮ Registrų centras sudarė 2017-05-02 vienkartinio duomenų perdavimo sutartį pagal kurią gavo duomenis apie kultūros vertybių teritorijas juridinio fakto registravimui. tuo pagrindu, Nekilnojamojo turto registre registruotas 43201 juridinis faktas.
Siekiant geriau veikti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos ir visos visuomenės naudai, rekomenduojame tikslingiau panaudoti Tarybai kaip aukščiausiam valdymo ir priežiūros organui suteiktus įgaliojimus:Nustatyti 2023–2027 m. strategijoje trūkstamus rodiklius ir siektinas ilgalaikes rodiklių reikšmes;patikslinti nepriklausomų narių ir Tarybos narių santykį komitetuose, kad nepriklausomų narių būtų daugiau;pasitvirtinti reikalingų kompetencijų sąrašą, kuris būtų parengtas atlikus Tarybos veiklos įsivertinimą, ir juo vadovaujantis tobulinti kvalifikaciją; numatyti kriterijus, pagal kuriuos Pirkimų ir investicijų politikos komitetas turėtų vertinti pirkimų proceso skaidrumą ir efektyvumą ir tokio vertinimo periodiškumą;nustatyti generalinio direktoriaus ir etikos kontrolieriaus atlygio už darbą nustatymo principus ir struktūrą.
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos taryba
(V) EX.30 RPD, vertindama IP, nepakankamai įvertino tikslinių grupių dydžių pagrįstumąRekomenduojame:1) atlikti pakartotinį į priemonės Nr. 05.3.2-APVA-R-014 regiono projektų sąrašą Nr. 05.3.2-APVA-R-014-01 įtrauktų investicijų projektų vertinimą;2) pagal poreikį pakoreguoti regiono projektų sąrašą.
Regioninės plėtros departamentas prie Vidaus reikalų ministerijos
2017-07-14 Sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-875 "Dėl asmenų, atsakingų už duomenų teikimą į Stebėsenos informacinę sistemą, sąrašo patvirtinimo" patvirtino asmenų, atsakingų už duomenų teikimą į Stebėsenos informacinę sistemą, sąrašą. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 21 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Kultūros ministerijoje sustiprinta vidaus kontrolė: 2016-10-18 Kultūros ministro įsakymu Nr. ĮV-888 nurodyti strateginio veiklos plano programas vykdantys Kultūros ministerijos administraciniai padaliniai, įstaigų prie ministerijos bei ministerijai pavaldžių įstaigų, kurios tiesiogiai įgyvendina Strateginio veiklos plano programų tikslus, uždavinius ir priemones, vadovai įpareigoti per 10 d. d. nuo kiekvieno 2017 m. ketvirčio pabaigos pateikti informaciją apie įgyvendinimo rezultatus už praeitą ketvirtį ministerijos Strateginio planavimo skyriui, kuris atsakingas už šių duomenų pateikimą į Stebėsenos informacinę sistemą. Tačiau Stebėsenos informacinėje sistemoje atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 28 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
(S) EX.7 ESFA taiko nesuderintą atrankinę tinkamų finansuoti išlaidų patvirtinimo dokumentų patikros tvarką. Rekomenduojame:1) ESFA užtikrinti, kad atliekant su MP pateiktų išlaidų patvirtinimo dokumentų tikrinimus, būtų laikomasi FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 234 p. reikalavimų;2) atlikti pakartotinius su MP pateiktų tinkamų finansuoti išlaidų patvirtinimo dokumentų patikrinimus ir užtikrinti, kad visos EK deklaruotos išlaidos būtų tinkamos finansuoti.
ESFA, 2017-08-23 patvirtinusi Mokėjimo prašymų atrankinio tikrinimo tvarką Nr. MT-011, kuriai FM pritarė 2017-08-21 raštu Nr. (4.59-2408)-6K-1705242, atlikusi pakartotinus priemonės 07.3.1-ESFA-V-401 MP, kuriems buvo taikytas atrankinis tikrinimas, patikrinimus ir nustačiusi netinkamų finansuoti išlaidų (5 290,17 Eur, iš jų tiesioginių išlaidų 5 223,82 Eur, netiesioginių išlaidų 66,35 Eur), rekomendaciją įgyvendino.
Sveikatos apsaugos ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane numatė didinti ministerijos veiklos efektyvumą, suplanavo sumažinti 5–6 proc. ministerijos valdymo ir turto priežiūros išlaidas tenkančias 1 kv. m bendro ministerijos valdomo turto. Tačiau Sveikatos apsaugos ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane nenumatyti darbai, kurie sumažintų Sveikatos apsaugos ministerijos vienam darbuotojui tenkančių personalo valdymo funkcijos išlaidų dalį (332,8 Eur), kuri 30 proc. didesnė nei bendra ministerijų mediana (255,5 Eur). Rodiklis, kaip gerintinas, buvo nurodytas Vyriausybės kanceliarijos parengtoje biudžeto derybų pažymoje.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Atsižvelgdama į Vyriausybės kanceliarijos siūlymus, Susisiekimo ministerija 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane numatė skirti daugiau dėmesio dokumentų valdymo tobulinimui, siekiant, kad per ataskaitinius biudžetinius metus gautų ir sudarytų elektroninių dokumentų skaičius iš visų gautų ir sudarytų oficialių veiklos dokumentų skaičiaus 2017 m. būtų ne mažiau kaip 30 proc. O per ataskaitinius biudžetinius metus sudarytų elektroninių dokumentų skaičius iš visų sudarytų oficialių veiklos dokumentų skaičiaus 2017 m. būtų ne mažiau kaip 50 proc. Vyriausybės kanceliarija siūlė skirti dėmesio ir vidaus administravimo IS tvarkymo ir priežiūros išlaidų mažinimui bei darbuotojų skaičiaus vienam vadovaujančiam darbuotojui reikšmės mažinimui, tačiau šių krypčių gerinimas 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane neplanuotas.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Turi būti užtikrintas kultūros ir meno ekspertų tarybų, komisijų poveikis / nauda padedant ministerijai formuoti politiką. Tam reikia įvertinti jų poreikį pagal Seimo, Vyriausybės, Kultūros ministerijos prioritetus, įvertinti ekspertams pavestų funkcijų trukmę (nuolatinės, ilgalaikės, trumpos) ir pagal tai spręsti dėl jų formos – taryba, komisija ar darbo grupė.
Kultūros ministerijoje sudaryta darbo grupė atliko patariamųjų tarybų, komisijų ir darbo grupių analizę ir įvertino jų poreikį, parengė pertvarkos principus, kuriems pritarė Kultūros ministerijos kolegija. Ministro įsakymu (2018 m. balandžio 3 d. Nr. ĮV-334) patvirtintos patariamųjų ministerijos tarybų, komisijų ir darbo grupių sudarymo rekomendacijos, kuriose pateiktos darbo grupės, komisijos, tarybos sąvokos, jų steigimo tikslai bei sudarymo principai, jų atliekamų funkcijų trukmė. Pažymėtina, kad sumažėjo net 35-iomis komisijomis,4-iais komitetais, o tarybų padaugėjo 4-iomis.
Ministerija nenumatė priemonių rekomendacijai įgyvendinti, nors duomenų pateikimo trūkumų nustatyta buvo. Stebėsenos informacinėje sistemoje ministerijai atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus ir vėl nustatyta trūkumų: nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 19 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.
Biudžeto deryboms parengtoje pažymoje Vyriausybės kanceliarija atkreipė dėmesį, kad ministro valdymo srityje per 2015 metus vykdyti elektroniniai viešieji pirkimai (išskyrus mažos vertės viešuosius pirkimus) sudarė tik 65,57 proc. nuo visų ministro valdymo srityje per ataskaitinius biudžetinius metus vykdytų viešųjų pirkimų (išskyrus mažos vertės viešuosius pirkimus) skaičiaus. Tačiau ministerija neįsitraukė į 2017–2019 m. strateginį veiklos planą siekiamybės didinti elektroninių viešųjų pirkimų skaičių. Ūkio ministerija 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane suplanavo:· parengti ir pradėti taikyti bent vieną pažangią personalo valdymo priemonę;· kad Lietuvos metrologijos inspekcija peržiūrės savo struktūrą (sumažins vadovaujančių darbuotojų skaičių);· padidinti elektroninių dokumentų skaičių Ūkio ministerijoje – įdiegti el. parašą siunčiamiems dokumentams.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Organizuoti asmens sveikatos priežiūros paslaugų su savižudybės rizika susijusiems asmenims prieinamumo ir kokybės vertinimus.
Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba prie Sveikatos apsaugos ministerijos, atlikdama konsoliduotus patikrinimus asmens sveikatos priežiūros įstaigose, teikiančiose psichikos ir psichoterapijos paslaugas, kurių išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, įvertino psichiatrijos ir psichoterapijos paslaugų prieinamumą asmenims, susijusiems su savižudybių rizika, 10-yje savivaldybių, kurių savižudybių rodikliai yra didžiausi. Valstybinis psichikos sveikatos centras atliko sveikatos priežiūros paslaugų su savižudybės rizika susijusiems asmenims prieinamumo vertinimą ir parengė ataskaitą.
Nustatyti kriterijus, kuriais kiekviena valstybės valdoma įmonė būtų skaidriai ir objektyviai priskiriama atitinkamai grupei (1A, 1B ir 2) pagal valstybės siekiamus tikslus.
Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Valstybės kontrolės rekomendaciją Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. birželio 20 d. nutarimu Nr. 602 atsisakyta VVĮ skirstymo į grupes ir nustatyta, kad VVĮ siektina metinė nuosavo kapitalo kaina (toliau – kapitalo kaina) skaičiuojama nuo VVĮ vykdomos ūkinės komercinės veiklos, išskyrus atvejus, kai valstybės valdomos įmonės nevykdo ūkinės komercinės veiklos arba jų vykdoma ūkinė komercinė veikla nėra laikoma reikšminga vadovaujantis Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2013 m. gruodžio 20 d. įsakymu Nr. 4-1100 „Dėl Valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų patvirtinimo“.
Nustatant kiekvienai valstybės valdomai įmonei vidutinę siektiną metinę nuosavo kapitalo kainą, kai yra naudojamas kapitalo aktyvų įkainojimo modelis (CAPM), papildomai atlikti ekspertinį vertinimą.
2018 m. birželio 20 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė priėmė nutarimą Nr. 602 Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 birželio 6 d. nutarimo Nr. 665 „Dėl valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo, kuriame nustatyta, kad kapitalo kaina skaičiuojama valdymo koordinavimo centrui atlikus kiekvienos VVĮ individualų vertinimą.
Siekiant užtikrinti efektyvų valstybės išteklių panaudojimą, nedelsiant įvertinti poreikį saugoti ir tvarkyti medicinos atsargas, išbrauktas iš valstybės rezervo sudėties arba viršijančias nustatytas kaupimo normas, ir, nesant poreikio, imtis veiksmų jas parduoti, perduoti arba nurašyti.
Nustatyti konsultavimosi su visuomene būdus ir tvarką.
Parengta Viešųjų konsultacijų metodika ir Viešųjų konsultacijų metodikos taikymo gairės (www.epilietis.lrv.lt/lt/dalyvauk-1/viesuju-konsultaciju-metodika). Metodikos tikslas – nustatyti konsultacijų vykdymo mechanizmą, kurį savo veikloje taikys LR valstybės institucijos ir įstaigos. Metodikoje apibrėžiami atviro valdymo ir konsultacijų principai, nustatomi konsultacijas vykdantys subjektai ir jų tarpusavio ryšys, nubrėžiamas viešųjų konsultacijų organizavimo ir vykdymo proceso standartas. Gairės bus taikomos praktikoje ir vertinamas jų veiksmingumas.
Vadovaujantis subsidiarumo principu, atskirti el. valdžios ir el. saugos politikos formavimo ir jos įgyvendinimo (t. y. IS valdytojo) funkcijas.
Įgyvendinant rekomendaciją, atskirtos el. valdžios ir el. saugos politikos formavimo ir jos įgyvendinimo (t. y. IS valdytojo) funkcijos:- Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 str. pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo (Nr. XIII-798), 4 str. nurodyta, kad kibernetinio saugumo politiką formuoja, jos įgyvendinimą organizuoja, kontroliuoja ir koordinuoja Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerija. - Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 431 str. pakeitimo įstatymo (Nr. XIII-797) 5 str. nurodyta, kad Vidaus reikalų ministerija formuoja politiką elektroninės valdžios srityje. Rekomendacija įgyvendinta.
Įtraukus savivaldybes, parengti ir patvirtinti pertvarkant VVĮ taikomais principais paremtus savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimą SKĮ reglamentuojančių teisės aktų pakeitimus ir SKĮ valdysenos gaires (rekomendacijas), kad:▪ SKĮ reguliavimas ir turtinių bei neturtinių teisių įgyvendinimo reguliavimas VVĮ būtų suvienodintas, kartu laikantis ir savivaldos principų;▪ savivaldybėms būtų rekomenduojama, kaip atskirti komercines ir nekomercines veiklas, sudaryti valdymo organus ir kt.;▪ būtų apibrėžtas svarbios informacijos apie SKĮ viešinimas: siekdamos užtikrinti vienodą informacijos sklaidą, savivaldybės turėtų viešinti bent trejų pastarųjų metų informaciją apie SKĮ veiklą ir rezultatus;▪ būtų įvertintas periodinis SKĮ reikalingumo vertinimas ir kriterijai, kuriais remdamosi savivaldybės atliktų vertinimą, kad galėtų optimizuoti SKĮ portfelį ir jo valdymą – atsisakyti neefektyvių ir nebūtinų įmonių.
Seimas 2018 m. gegužės 17 d. priėmė Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo ir su juo susijusių 6 įstatymų pakeitimų įstatymus - Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIII-1163 sąvoka „savivaldybės kontroliuojama įmonė“ pakeista į sąvoką „savivaldybės valdoma įmonė“, suvienodinti savivaldybės kontroliuojamų įmonių ir valstybės valdomų įmonių reguliavimo srityje vartojami terminai, išplėsta viešumo principo sampratą - ji papildyta pareiga viešinti ne mažiau kaip trejų pastarųjų finansinių metų informaciją apie savivaldybės kontroliuojamų įmonių veiklą ir rezultatus. Pažymėtina, kad Seimas nepritarė Vyriausybės teiktame Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekte siūlytoms nuostatoms dėl pareigos nustatymo savivaldybės tarybai periodiškai vertinti savivaldybės valdomų įmonių reikalingumą, pritarė Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonei, kad toks reguliavimas būtų perteklinis ir kad savivaldybės taryba, įgyvendindama savininko teises, prisiima atsakomybę ir pareigą laiku priimti reikiamus sprendimus dėl valdomų įmonių.Vyriausybė 2018-03-28 priėmė nutarimus: Nr. 313 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007-06-06 nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ pakeitimo“, Nr. 314 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010-07-14 nutarimo Nr. 1052 „Dėl Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Nr. 315 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007-06-19 nutarimo Nr. 642 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybės įmonėse“ pripažinimo netekusiu galios“:nutarime Nr. 313 reglamentuotas savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimas tiek savivaldybės įmonėse, tiek akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse, kurių akcijų nuosavybės teise turi savivaldybės, suformuluoti vienodi visoms savivaldybėms turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo reikalavimai, atsižvelgiant į vietos savivaldos principus ir į tai, kad pagal sprendimų priėmimo laisvę šių teisių įgyvendinimas priskirtinas savivaldybių savarankiškosioms funkcijoms. Taip pat pateiktos rekomendacijos savivaldybėms, vadovaujantis Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-06-06 nutarimu Nr. 665 „Dėl Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis dėl valstybės valdomų įmonių strategijų ir jų įgyvendinimo, taip pat dėl valstybės valdomų bendrovių stebėtojų tarybos ir valdybos narių atlygio, nustatyti savivaldybės valdomų įmonių strategijų sudarymo, atnaujinimo ir jų įgyvendinimo gaires bei patvirtinti savivaldybės valdomų įmonių vadovų darbo užmokesčio, taip pat atlygio savivaldybės valdomose įmonėse sudaromų stebėtojų tarybų, valdybų, komitetų nariams nustatymo tvarką.- nutarime Nr. 314 pakeistas 6.2 papunktis: - aiškiau nurodyta kad savivaldybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms ir savivaldybių institucijoms, įgyvendinančioms savivaldybei nuosavybės teise priklausančių akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų suteikiamas turtines ir neturtines teises, rekomenduojama siekti, kad savivaldybių įmonės ir akcinės bendrovės arba uždarosios akcinės bendrovės, kurių savivaldybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 visų balsų šios bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime, mutatis mutandis laikytųsi Ūkio ministerijos tvirtinamų valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų ir kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu teiktų informaciją apie jų vykdomus specialiuosius įpareigojimus.
Siekdama sistemingo pokyčių valdymo, peržiūrėti esamą IT pokyčių valdymo procesą ir nustatyti (patvirtinti) visų ministerijos valdomų informacinių išteklių IT pokyčių valdymo tvarką. Joje turėtų būtų išdėstytos IT pokyčių valdymo nuostatos, apimančios planavimą, suskirstymą į kategorijas, prioritetų nustatymą, avarines procedūras ir įtakos vertinimo procesus, be to, būtina užtikrinti šios tvarkos laikymosi (vykdymo) kontrolę.
Įgyvendinant rekomendaciją, buvo atnaujinta Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių IT pokyčių valdymo tvarka, patvirtinta Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2017 m. lapkričio 10 d. įsakymu Nr. 1V-773 „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos valdomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“. Rekomendacija įgyvendinta.
Ministerija turi imtis aktyviau formuoti valstybės kultūros politiką ir organizuoti jos įgyvendinimą, kad įvyktų teigiamų pokyčių: kultūros valdymas būtų demokratizuojamas, o veiklos orientuojamos į rezultatus. Taigi reikia imtis veiksmų, kad ministerijos struktūra atitiktų Viešojo administravimo įstatymo ir kitų teisės aktų nuostatas, ir išgryninti jos funkcijas - suderinti ministerijos ir jos padalinių nuostatus ir užtikrinti, kad įtvirtintos funkcijos atitiktų realiai vykdomas.
Nuo 2018 m. sausio 15 d. įsigaliojo nauja ministerijos struktūra, patvirtinta ministro 2018 m. sausio 11 d. įsakymu Nr. ĮV-89: nebeliko departamentų, iš 18 struktūrinių padalinių suformuota 11 skyrių. Ministrui buvusios pavestos funkcijos pavestos skyriams, skyrių uždaviniai ir funkcijos įtvirtinti nuostatuose, o darbuotojų funkcijos – pareigybių aprašymuose. Šie dokumentai patvirtinti ministro įsakymais ir viešai prieinami ministerijos interneto svetainėje.
Siekiant priimti tinkamai pasirengusius aukštojo mokslo studijoms asmenis, nepriklausomai nuo finansavimo pobūdžio:-stojantiesiems į pirmos pakopos ir vientisųjų studijų valstybės nefinansuojamas vietas nustatyti vienodus minimalius reikalavimus, ne mažesnius nei stojantiems į valstybės finansuojamas vietas kolegijose ir universitetuose, ir užtikrinti jų laikymąsi;-nustatyti asmenų, įgijusių vidurinį išsilavinimą užsienyje, mokomųjų dalykų atitikmenų Lietuvos bendrojo ugdymo mokomiesiems dalykams nustatymo procedūras į valstybės nefinansuojamas vietas.
2021-11-18 patvirtintas Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimas (Nr. XIV-654), kuriuo suvienodinti minimalūs stojimo į valstybės finansuojamas ir nefinansuojamas studijų vietas reikalavimai. Nuo 2024 m. visi stojantieji į aukštąsias mokyklas turi būti išlaikę bent 3 valstybinius brandos egzaminus.s stojančiojo. Stojantieji į universitetus šiuos egzaminus turi būti išlaikę taip, kad jų vidurkis būtų bent 36 balai iš 100, o stojantieji į kolegijas turi pasiekti minimalią egzamino išlaikymo ribą (surinkti bent 16 balų iš 100). Visos aukštosios mokyklos turi pasirengti studentų priėmimo kriterijus ir taisykles įskaitant ir užsieniečio piliečių priėmimą. Priimant užsienio piliečius pirmiausia atliekamas užsienyje įgyto išsilavinimo ar kvalifikacijos pripažinimas. Teisė vykdyti išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas akademinį pripažinimą suteikiama aukštosioms mokykloms, turinčioms atitinkamą materialinę bazę, kvalifikuotą personalą ir kitas sąlygas, būtinas kompetentingiems sprendimams dėl užsienio kvalifikacijų akademinio pripažinimo priimti. Aukštoji mokykla, turi turėti užsienio kvalifikacijų vertinimui ir akademiniam pripažinimui reikalingą personalą, užsienio kvalifikacijai pripažinti reikalingus informacijos šaltinius ar prieigas prie jų, bei sprendimų priėmimo kokybės užtikrinimo sistemas. 2021 -05-10 Studijų kokybės vertinimo centro įsakymu Nr. V-29 patikslintos Kvalifikacijų, suteikiančių teisę į aukštąjį mokslą ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, dalykų atitikmenų nustatymo ir pažymių pervedimo taisyklės sprendimų priėmimo kokybės užtikrinimo sistemas. Minėtos taisyklės taikomos tik priėmimui į valstybės finansuojamas vietas, bet aukštosios mokyklos jas gali taikyti priimdamos studentus ir į valstybės nefinansuojamas vietas.Nuo 2024 m. įtvirtintas aukštųjų mokyklų skatinamasis finansavimas už studijų veiklos pasiekimus. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 -12-29 įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatytas papildomas aukštųjų mokyklų skatinimas už studijų rezultatyvumą.
Atnaujinti vidaus audito metodiką ir nurodyti, kad ji parengta vadovaujantis tarptautiniais vidaus audito standartais, pritaikant juos viešajam sektoriui, atsižvelgiant į specifiką.
Finansų ministras 2018-05-31 priėmė įsakymą Nr. 1K-207 „Dėl finansų ministro 2003 m. gegužės 2 d. įsakymo Nr. 1K-117 „Dėl Pavyzdinės vidaus audito metodikos, Vidaus auditorių profesinės etikos taisyklių ir Vidaus audito poreikio įvertinimo analizės metmenų patvirtinimo“ pakeitimo“. Pagal jį: 1) vidaus audito planavimo ir vidaus audito atlikimo procesai reglamentuoti vadovaujantis Tarptautinių vidaus audito profesinės praktikos standartų nuostatomis, kurios yra pritaikytos viešųjų juridinių asmenų veiklos specifikai; 2) reglamentuotas rizikos vertinimo procesas, rizikingų sričių vertinimo kriterijai;3) numatyta, kaip turi būti įvertintas vidaus kontrolės veikimas;4) reglamentuota konsultavimo veikla;5) nustatyti rekomendacijų reikšmingumo vertinimo kriterijai ir kriterijai, pagal kuriuos rekomendacija priskiriama prie didelio, vidutinio arba mažo reikšmingumo;6) numatytos papildomos priemonės vidaus audito kokybei užtikrinti.
Nustatyti valstybės tikslus ir numatyti jų poreikį, apimtis, atlikimo terminus.
Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Valstybės kontrolės rekomendaciją, taip pat siekiant didesnio valstybės valdomų įmonių (toliau – VVĮ) skaidrumo, efektyvumo ir aiškumo, kokiu tikslu valstybė dalyvauja atitinkamoje VVĮ, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. birželio 20 d. nutarimu Nr. 602 buvo nustatyta, kad valstybė, dalyvaudama VVĮ valdyme, siekia verslo vertės augimo, dividendų ar pelno įmokos pajamingumo, nacionalinio saugumo interesų užtikrinimo, strateginių projektų įgyvendinimo ar kitų tikslų, kuriuos nustato teisės aktai. Taip pat nustatyta, kad valstybės siekiamų tikslų VVĮ poreikis ir apimtis nurodoma valstybei atstovaujančios institucijos rengiamame ir pateikiamame valstybės valdomai įmonei rašte dėl valstybės siekiamų tikslų VVĮ ir keliamų lūkesčių VVĮ.
Nustatyti specialiųjų įpareigojimų vykdymo bendrus kontrolės mechanizmo principus.
Lietuvos Respublikos ūkio ministras 2018-05-07 pasirašė įsakymą Nr. 4-270 „Dėl Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2013 m. gruodžio 20 d. įsakymo Nr. 4-1100 „Dėl Valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriame numatyta, kad specialieji įpareigojimai VVĮ vykdyti būtų pavedami tik įstatymu arba Vyriausybės nutarimu, atsisakant galimybės tai numatyti ministro įsakymu. Specialieji įpareigojimai nuo kitų VVĮ veiklų (funkcijų) bus atskirti vadovaujantis ūkio ministro įsakymo 8 punkte išdėstytais specialiųjų įpareigojimų kriterijais. VVĮ veiklos (funkcijos) priskyrimas specialiesiems įpareigojimams galimas tik gavus VšĮ „Stebėsenos ir prognozių agentūros“ pritarimą.
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: apskričių inicijuotų projektų, kurių priežiūra ir sutarčių kontrolė nebuvo perduota kitoms institucijoms, panaikinus apskritis.
Apskritys buvo inicijavusios du projektus - Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime, ekonominis projektas ir Šiaulių apskrities ligoninės Moters ir vaiko klinikos statybos projektas. Abiem projektams statusas panaikintas (2018-08-08 LRV nutarimas Nr. 789 ir 2017-12-18 LRV nutarimas Nr. 1090). Valstybinės žemės nuomos Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime projektui įgyvendinti sutartys nutrauktos. Nacionalinė žemės tarnyba prie ŽŪM darbo tvarka informavo, kad NŽT Trakų skyriaus vedėjas 2018-08-28 įsakymais nutraukė keturias 2000-11-13 sudarytas sutartis dėl keturių 101,3654 ha ploto valstybinės žemės sklypų nuomos ir šiuos sklypus priskyrė laisvos valstybinės žemės fondui.
Į GIMK įvadinių mokymų medžiagą įtraukti su galimų įvaikintojų šeimoje augančio vaiko parengimu ir poreikių įvertinimu susijusias temas.
Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos direktoriaus 2018 m. birželio 1 d. įsakymu Nr. BV-66 patvirtinta Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programa, į kurią įtrauktos su galimų įvaikintojų šeimoje augančio vaiko parengimu ir poreikių įvertinimu susijusios temos.
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: projektų stebėsenos, kuriems statusas buvo suteiktas tada, kai stebėsena nebuvo numatyta, o projektų vykdytojai neįpareigoti informuoti apie projektų įgyvendinimą.
LRV nutarimo Nr. 136 pakeitime numatyta, kad Projektų pripažinimo valstybei svarbiais projektais tvarkos aprašo IV ir V skyriai mutatis mutandis taikomi ir tiems valstybei svarbiems projektams, kurie valstybei svarbiais projektais pripažinti iki nutarimo Nr. 500 įsigaliojimo (2017 06 30). Pagal šį nutarimo pakeitimą turi būti stebimi ir analizuojami visi projektai, turintys VSEP statusą. 2018-09-18 Ūkio ministerija tinklalapyje patalpino informaciją apie visus projektus. Tikslinga stebėti, ar informacija periodiškai atnaujinama.
Viešinti susistemintą informaciją apie valstybei svarbių ekonominių projektų įgyvendinimo eigą, būklę ir rezultatus, užtikrinant šių projektų įgyvendinimo skaidrumą.
2018-09-18 Ūkio ministerija tinklalapyje patalpino informaciją apie visus projektus. Tikslinga stebėti, ar informacija periodiškai atnaujinama.
Kultūros politika turi būti formuojama patikimų įrodymų pagrindu. Tam reikia tobulinti kultūros srities stebėseną,nustatyti kultūros tyrimų poreikį, parengti ilgalaikį tyrimų planą, tyrimų duomenis naudoti planuojant veiklą ir priimant sprendimus, kad tyrimams atlikti skirtos lėšos būtų išleistos rezultatyviai; reikėtų užtikrinti ir stebėti svarbių rekomendacijų įgyvendinimą ir atsiskaityti visuomenei.
Kultūros ministerijos interneto svetainėje (nuoroda: http://lrkm.lrv.lt/lt/teisine-informacija/tyrimai-ir-analizes) visuomenė gali viešai susipažinti su paskelbtu Kultūros ministerijos 2017–2020 metų strateginių ir reikminių tyrimų planu (patvirtintu 2017-10-02 ministro įsakymu Nr.ĮV-981), Kultūros ministerijos atliktomis bei Lietuvos kultūros tarybos finansuotomis tyrimų ataskaitomis, taip pat tarptautiniais tyrimais, analizėmis bei metodine informacija kultūros įstaigų vartotojų tyrimams atlikti. Tyrimų rezultatai ir pasiūlymai naudojami situacijos įvertinimui, intervencijų pagrindimui, rengiant programinius dokumentus, strateginio veiklos plano programas ir priemones ir jų įgyvendinimą stebint per nusistatytų rodiklių pasiekimą, veiklos rezultatų įvertinimą, parengiamų strateginių ar sektorinių strateginių dokumentų siekiamų pokyčių įgyvendinimą. Tyrimų metu pateiktų konkrečių rekomendacijų įgyvendinimui vykdoma stebėsena: pvz.:-atsižvelgiant į Kultūros ir meno įstaigų veiklos vertinimo ir valdymo modelio galimybių studijos rezultatus (2015 m.), buvo patvirtinta Kultūros įstaigų vartotojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis tyrimo metodika; patikslintos įstaigų koordinatorių funkcijos ir atsakomybės;-atsižvelgiant į 2007–2013 m. ES struktūrinės paramos poveikio kultūrai vertinimą (2016 m.), ministerija vertina regioninių priemonių investicijų projektus (su savivaldybėmis suderino 14 pradėtų projektų), siekdama užtikrinti investicijų į tęstinumą (pradėtų objektų sutvarkymo užbaigimą). Taip pat ministerija vertina jai teikiamų investicijų projektų kultūros pasiūlos-paklausos analizės duomenis bei investicijų efektyvumo rodiklius.
Panaudos sutartį patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.
Vadovaujantis Širvintų r. savivaldybės tarybos 2020-06-29 sprendimu Nr. 1-146 „Dėl 2013-06-27 Širvintų rajono savivaldybės tarybos sprendimo Nr. 1-175 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą“ dalinio pakeitimo“, pakeistas 2014-07-31 panaudos sutarties Nr. 151 (sudarytos su Širvintų r. savivaldybės priešgaisrine tarnyba) 9 p., kuriame nustatytas 20 metų panaudos terminas.
Siekiant, kad valstybės institucijų prevencinė veikla veiksmingiau mažintų ekstremaliųjų įvykių ir ekstremaliųjų situacijų bei jų neigiamų padarinių susidarymo tikimybę (...) organizuoti gerosios praktikos planuojant ir vykdant ekstremaliųjų situacijų prevenciją identifikavimą ir sklaidą tarp valstybės institucijų.
1) Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas kartu su Mykolo Romerio universitetu 2016-11-30 organizavo seminarą, skirtą valstybės institucijų ir įstaigų darbuotojams, atsakingiems už civilinę saugą. Seminare Energetikos ministerija pasidalino gerąja patirtimi su valstybės institucijomis, planuojant ir vykdant ekstremaliųjų situacijų prevenciją. 2) 2017-08-23 Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamente buvo surengtas seminaras ministerijų ir valstybės institucijų atstovams. Buvo dirbama grupėse, diskutuota rizikos vertinimo klausimais, pasidalyta patirtimi, kaip institucijose vykdomas rizikos vertinimas, kaip jos valdomos, kokios taikomos rizikos prevencijos ir pasirengimo priemonės. Darbo grupėms vadovavo ir savo patirtimi dalinosi Mykolo Romerio universiteto, Energetikos ir Užsienio reikalų ministerijų atstovai.
Įvertinti UAB „Trakų energija“ veiksmus, dėl kurių buvo pažeisti įstatymai ir ši bendrovė tapo biokuro katilinės su priklausiniais Lentvaryje savininke, bei imtis priemonių, kad būtų apsaugotas viešasis interesas.
2018 m. lapkričio mėn. visos 2005 m. rugsėjo 28 d. Koncesijos sutarties šalys (Traku rajono savivaldybės administracija, UAB Traku šilumos tinklai, UAB „E energija" bei UAB „Traku energija") pasirašė Traku rajono savivaldybės tarybos patvirtintus susitarimus. Susitarta dėl ilgalaikio turto, įskaitant koncesininko investicijomis pagerinto, naujai sukurto, išnuomoto ir parduoto turto, būtino paslaugoms teikti, grąžinimo sąlygų pasibaigus Koncesijos sutarčiai.
Įteisinti Informatikos ir ryšių departamente naudojamą ADA darbo vietą.
Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 6 priemonę „Įteisinti Informatikos ir ryšių departamente naudojamą ADA darbo vietą“, Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2018 m. lapkričio 6 d. įsakymu Nr. 5V-69 „Dėl Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įslaptintos informacijos tvarkymo sistemos nuostatų patvirtinimo“ patvirtinti Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įslaptintos informacijos tvarkymo sistemos nuostatai, kuriuose įteisinta Informatikos ir ryšių departamente naudojama ADA darbo vieta. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant, kad kilus pavojui būtų užtikrintos medicinos atsargų sandėliavimo paslaugos, numatyti ir įgyvendinti rizikos valdymo priemones (pvz., nustatyti papildomas sutarčių nuostatas dėl jų vykdymo, įtraukti sutartis į mobilizacijos planą, įtraukti tiekėjų darbuotojus į civilinio mobilizacinio personalo rezervą ir kt.).
Siekiant užtikrinti vientisą pirkimų planavimo ir vykdymo duomenų valdymą bei jų prieinamumą sprendimų priėmimui ir pirkimų plano pakeitimų kontrolei, konsoliduoti pirkimų duomenų valdymą ir užtikrinti sąsajas su kitomis pirkimų valdymui aktualiomis informacinėmis sistemomis.
Siekiant didesnio SKĮ veiklos viešumo ir skaidrumo, apsvarstyti galimybę pavesti VĮ Turto bankui (Valdymo koordinavimo centrui):▪ rengti kasmetinę apibendrintą SKĮ veiklos rodiklių analizę;▪ teikti metodinę pagalbą savivaldybėms įmonių tikslų ir rodiklių nustatymo, strategijų rengimo, tikslų siekimo vertinimo, nepriklausomų valdybos narių atrankos ir kitais su įmonių valdymu susijusiais klausimais;▪ parengti savivaldybių viešinamos informacijos apie SKĮ veiklą ir rezultatus formą. Informacija turėtų būti teikiama vienodu, analizei palankiu formatu, kad duomenys būtų palyginami.
Seimas 2018-11-20 priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 str. pakeitimo įstatymą, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Šio įstatymo 23 str. 5 d. praplėstos VšĮ „Stebėsenos ir prognozių agentūra“ funkcijos bei 23 str. 5 d. 10 p. numatyta, kad agentūra teikia metodinę pagalbą - savivaldybėms atstovaujančioms institucijoms savivaldybių valdomų įmonių tikslų ir rodiklių nustatymo, strategijų rengimo, tikslų siekimo vertinimo, nepriklausomų valdybos narių atrankos ir kitais su savivaldybės valdomų įmonių valdymu susijusiais klausimais. Šio 23 str. 5 d. 12 p. numatyta, kad agentūratvirtina savivaldybių viešinamos informacijos apie savivaldybių valdomų įmonių veiklą ir rezultatus formą.
Užtikrinti Valdymo koordinavimo centro vykdomos Valstybės valdomų įmonių valdymo politikos įgyvendinimo koordinavimo veiklos nepriklausomumą.
2018-11-20 Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymą, kurio 23 straipsnio 5 dalimi išplėstos viešosios įstaigos "Stebėsenos ir prognozių agentūra" funkcijos. Viešoji įstaiga finansuojama iš Ekonomikos ir inovacijų ministerijai skirtų valstybės biudžeto lėšų, todėl yra rizika, kad bus neužtikrintas vykdomų funkcijų nepriklausomumas.Siekiant užtikrinti viešosios įstaigos "Stebėsenos ir prognozių agentūra" nepriklausomumą ir tinkamą jai pavestų funkcijų įgyvendinimą, jos fukcijos turėtų būti perduotos vykdyti viešajam juridiniam asmeniui, kuris nebūtų priklausomas nuo VVĮ valdymo politiką formuojančios institucijos.
Užtikrinti vieningos informacijos sklaidą apie valstybės valdomų įmonių veiklą tokiu būdu, kad duomenis būtų galima analizuoti, vertinti ir palyginti.
2018-11-20 Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 2,20 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymą, kurio 23 straipsnio 5 dalies 1 punkte numatyta, kad viešoji įstaiga "Stebėsenos ir prognozių agentūra" kiekvienais metais rengia, teikia Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijai ir skelbia savo interneto svetainėje valstybės valdomų įmonių veiklą apibendrinančias tarpines ir metines ataskaitas, taip pat savivaldybės valdomų įmonių veiklą apibendrinančias metines ataskaitas.
Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.1. nustatyti nepriklausomą RAIN paslaugų kainų priežiūros mechanizmą.
Įgyvendinant 4 rekomendaciją, priimtas Elektroninių ryšių įstatymo Nr. IX-2135 3, 7, 9, 37 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo įstatymas, kuriame Ryšių reguliavimo tarnybai numatyta papildoma funkcija vertinti valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių plačiajuosčio ryšio paslaugų tarifus ir teikti išvadas minėtas paslaugas teikiančiam ūkio subjektui. Įstatymas įsigaliojo 2018-12-15 (6 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2018-11-29)Nuoroda į įstatymą https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/b39c4940f2d511e88568e724760eeafa
Imtis priemonių, kad nuomininkas nuomos sutartis registruotų valstybės įmonėje Registrų centre.
VĮ "Registro centro" duomenimis, Kauno tardymo izoliatoriaus ir UAB „Niklita“ 2018 m. kovo 29 d. sudaryta Patalpų, kito ilgalaikio turto ir ūkinio inventoriaus nuomos sutartis Nr. 20-19 įregistruota valstybės įmonėje Registrų centre.
Kad dėl nenaudojamo turto laiku būtų priimti racionalūs sprendimai, atlikti valstybės turto, perduoto pagal panaudą, naudojimo analizę.
Atlikusi detalią viešųjų įstaigų apklausą, kurioje įstaigos motyvuotai turėjo pagrįsti kiekvieną nekilnojamojo turto objektą naudojamą savo veikloje, ir pateikti nenaudojamo ploto, kurį būtų galima išnuomoti, sąrašus, ministerija priėmė sprendimus dėl efektyvesnio šio turto valdymo. Taip pat ministerija nebeįgalioja pavaldžių viešųjų gydymo įstaigų organizuoti ir vykdyti viešuosius valstybės turto nuomos konkursus, o šiuos veiksmus atlieka pati. Priimdama sprendimus dėl turto nuomos ir nustatydama pradinį turto nuompinigių dydį, vadovaujasi Nuompinigių už valstybės ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo turto nuomą skaičiavimo taisyklių 12 p., t. y., pradinis turto nuompinigių dydis didinamas atsižvelgus į išnuomojamo turto paklausą. Sveikatos apsaugos ministras 2018-04-24 įsakymu Nr. V-512 patvirtino ministerijos patikėjimo teise valdomo turto perdavimo panaudos pagrindais organizavimo ir turto valdymo priežiūros tvarkos aprašą. Apraše detalizuoti turto, perduoto panaudos pagrindais, priežiūros vykdymo reikalavimai ir kontrolė.
(V) EX.70 VI neužtikrino, kad būtų parengta tinkama fiksuotųjų įkainių nustatymo tyrimo ataskaita Rekomendacija atitinka EK audito Nr. REGC2214LT0049 ataskaitoje pateiktą rekomendaciją Nr. 13.01 susijusią su netinkamu fiksuotųjų įkainių nustatymu. AI stebės EK pateiktos rekomendacijos įgyvendinimo eigą.
Atsižvelgiant į tai, kad 2023-12-19 gautas Europos Komisijos raštas Nr. Ares(2023)8706182, kuriame nurodyta, kad „Given the reply Commission services consider that recommendation 13.01 is closed“, rekomendacija laikoma įgyvendinta.
Imtis veiksmų dėl kaltų asmenų atsakomybės nustatymo ir izoliatoriui padarytos žalos išieškojimo.
2017 m. lapkričio 20 d. Kauno tardymo izoliatoriuje atliktas tarnybinis patikrinimas, siekiant nustatyti kaltus asmenis ir imtis priemonių dėl padarytos žalos išieškojimo iš kaltų asmenų. Kauno tardymo izoliatoriuje atlikus tarnybinį patikrinimą (reg. Nr.) Nr. 8-944 buvo nustatyta, kad Ūkio skyriaus vedėjas aplaidžiai vykdė Energetinio audito parengimo ir investicinio projekto paslaugų sutarties vykdymo kontrolę, kadangi neužtikrino, kad paslaugų teikėjas suteiktų visas sutartyje numatytas paslaugas, ir, paslaugų teikėjui nepateikus Kęstučio g. 37, Kaune esančio pastato investicijų projekto, valstybei buvo padaryta 2057 Eur žala šio pastato investicijų projekto parengimo paslaugą sumokėta suma). Buvo pateiktas pasiūlymas kreiptis į paslaugų teikėją dėl sutartinių įsipareigojimų įvykdymo, grąžinant Kauno TI sumokėtą 2057 Eur sumą už neparengtą investicijų projektą, bei Lietuvos Respublikos civilinio kodekso nustatyta tvarka inicijuoti procedūrą dėl skyriaus vedėjo neteisėtais veiksmais padarytos žalos atlyginimo. Paslaugų teikėjas sutiko grąžinti ir grąžino visą sumą, sumokėtą už neparengtą pastato, esančio Kęstučio g. 37, Kaune, investicijų projektą – 2057,00 Eur. Padaryta žala atlyginta.
Papildyti rekomendacijas išaiškinimais, t. y. detalizuoti duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, užtikrinančius kokybišką atvėrimą.
Siekiant, kad duomenų atvėrimo reikalavimų rinkinys būtų išsamus pagal jų aprėptį, nebūtų ribojimų ir atitiktų tarptautines šios srities valdymo gerąsias praktikas:- 2017 m. lapkričio 24 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e).- 2020 m. gruodžio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, jog parengtas ir 2020 m. gruodžio 29 d. Susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos. Atvirų duomenų vadovas, detalizuojantis duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, parengtas ir paskelbtas Atvirų duomenų portale.
Jaunimo politikos strateginio planavimo dokumentuose numatyti ambicingus ir kokybinę pažangą leidžiančius įvertinti kriterijus ir rodiklius.
Nacionalinės jaunimo politikos plėtros programos 2017–2019 m. veiksmų plane ir ministerijos (2017-2019 m.) strateginiame veiklos plane patvirtinti kriterijai, kuriais galima vertinti jaunimo situacijos pokytį, tačiau nustatyti rodikliai yra kiekybiniai, ne visi rodikliai suplanuoti ambicingai, nenustatyti kokybinį pokytį rodantys rodikliai. 2020-2022 metų strateginiame veiklos plane ministerija numatė didėjančius rodiklius, tačiau didžioji dalis su jaunimo politika susijusių rodiklių – kiekybiniai. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Nuo 2021 m. iš esmės keičiantis strateginiam planavimui valstybėje, stebėseną tikslinga baigti.
Sprendžiant klausimą dėl Ūkio ministerijos patikėjimo teise valdomo turto, kuris nereikalingas ministerijos funkcijos funkcijoms vykdyti, pakartotinai imtis priemonių dėl tolesnio Europos geografinio centro ir jame esančios infrastruktūros valdymo.
Priimtas sprendimas Europos geografiniame centre esančius pastatus ir infrastruktūrą įtraukti į Valstybės įmonės Turto bankas parengtą privatizuojamų objektų sąrašą.
(V) EX.11 VI nesiima veiksmų siekiant užtikrinti tinkamą FP įgyvendinimąRekomenduojame VI:1) atnaujinti energijos efektyvumo išankstinį (ex ante) vertinimą bei parengti atnaujintą išankstinio (ex ante) vertinimo ataskaitą, užtikrinant, kad vertinant būtų išanalizuotos esamos rinkos sąlygos, susijusios su FP įgyvendinimu, ir nustatytos pagrįs-tos FP laukiamų rezultatų prognozės;2) atsižvelgiant į atnaujinto energijos efektyvumo išankstinio (ex ante) vertinimo rezultatus, priimti atitinkamus sprendimus dėl FP tolesnio įgyvendinimo;Audito metu VI buvo teik-ta rekomendacija VI įvertinti FP valdytojui išmokė-to valdymo mokesčio pagrįstumą, valdymo mokesčio skaičiavimo ir apmokėjimo metodikos tinkamumą ir, esant poreikiui, atlikti korekcinius veiksmus. VI šią rekomendacijos dalį įgyvendino.
Užtikrinti, kad investicijų projektai būtų rengiami visapusiškai įvertinus planuojamų atlikti darbų apimtis ir kainas bei nustatyta planuojamų atlikti darbų eiga ir prioritetai.
2019-04-01 Kalėjimų departamentas raštu Nr. 11-981 (G-216) informavo, kad Kalėjimų departamento direktoriaus 2019 m. kovo 15 d. įsakymu Nr. V-126 buvo pakeistas Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų projektų valdymo tvarkos aprašas, patvirtintas Kalėjimų departamento direktoriaus 2015 m. spalio 16 d. įsakymu Nr. V-383 „Dėl Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų projektų valdymo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir išdėstytas nauja redakcija. Išnagrinėjus Kalėjimų departamento direktoriaus 2019 m. kovo 15 d. įsakymą Nr. V-126 laikome, kad priemonė - Sukurti veiksmingą Kalėjimų departamento investicijų prejektų rengimo ir įgyvendinimo kontrolės sistemą, investicijų projektų įgyvendinimą kopncentruoti Kalėjimų departamente yra įgyvendinta, atsižvelgiant į įsakyme aptartą investicijų projektų rengimo ir įgyvendinimo kontrolės sistemą - planuojamų atlikti darbų apimtis ir kainas, nustatytus planuojamų atlikti darbų prioritetus ir eigą.
Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.2. dalyvaujant reguliavimo institucijai, nustatyti skaidrius ir patikimus didmeninio ryšio paslaugų kainų apskaičiavimo kriterijus, užtikrinant periodinį kainų apskaičiavimo atnaujinimą, rinkos analizės sistemišką atlikimą ir viešąsias konsultacijas.
2019-05-08 Susisiekimo ministerija nurodė, kad įgyvendinant rekomendaciją Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2019-04-26 įsakymu Nr. 3-201 patvirtinta Valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų vietovėse, kuriose kitos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ar nėra konkurencijos teikiant šias paslaugas, tarifų apskaičiavimo metodika, kurioje nustatyti didmeninio ryšio paslaugų kainų apskaičiavimo kriterijai, užtikrinant periodinį kainų apskaičiavimo atnaujinimą, rinkos analizės sistemišką atlikimą ir viešąsias konsultacijas. Metodika suderinta su Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba. Rekomendacija įgyvendinta.Nuoroda į įsakymą: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9f515a5067f811e9917e8e4938a80ccbRekomendacija įgyvendinta
Patobulinti taikomąją programinę įrangą, naudojamą slaptažodžių perdavimui.
Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 24 priemonę, 2018-10-01 Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 77 proc. IS, registrų bei naudotojų sąsajų aplikacijų naudoja HTTPS (angl. Hyper Text Transfer Protocol Secure ) protokolą, kuris užtikrina siunčiamų duomenų šifravimą bei dešifravimą. Vidaus reikalų ministerija 2019-05-16 informavo, kad visos numatytos aplikacijos naudoja HTTPS protokolą. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant, kad energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje numatyti tikslai būtų pasiekti laiku, turi būti, skiriant finansavimą viešojo sektoriaus pastatų priežiūrai ir atnaujinimui, numatyti energijos taupymo rodiklius, didinant energijos vartojimo efektyvumą.
Vyriausybė 2019 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 449 pakeitė 2016 m. kovo 30 d. nutarimu Nr. 332 patvirtintą „Energijos išteklių ir energijos efektyvaus vartojimo stebėsenos tvarkos aprašą“. Tvarkos apraše numatyta, kad iki kiekvienų metų kovo 1 d. efektyvumo politikos priemones įgyvendinanti valstybės institucija teikia Energetikos ministerijai pagal energetikos ministro patvirtintą formą (-as) efektyvumo politikos priemonių įgyvendinimo ataskaitą.
Siekiant didesnio aiškumo perkančiosioms organizacijoms viešųjų pirkimų srityje vykdant viešuosius pirkimus, įvertinti, ar Viešųjų pirkimų tarnybos teikiama metodinė pagalba visa apimtimi yra reikalinga viešųjų pirkimų dalyviams, ir spręsti klausimą dėl jos optimizavimo.
Viešųjų pirkimų tarnybos direktorės 2019-02-28 įsakymu Nr. 1S-37 patvirtintos Teisės aktų ir metodinės pagalbos priemonių peržiūros taisyklės. Peržiūros tikslas - vykdyti metodinės pagalbos priemonių atitikties galiojančiam teisiniam reguliavimui kontrolę bei užtikrinti jų aktualumą pagal susiklosčiusią teismų praktiką. Be to, buvo sistemiškai peržiūrimi teisės aktai, pripažįstami netekusiais galios neaktualūs (2018 m. panaikinti 27), atnaujintos kai kurios metodinės pagalbos priemonės ir jų pateikimas vartotojams.
Siekiant užtikrinti nuoseklų ir vientisą e. valdžios politikos formavimą: įvertinti e. valdžios politikos formavimo funkcijų padalijimą, užtikrinant, kad formavimas būtų nuoseklus, vientisas ir apimtų visas e. valdžios sritis.
2018 m. birželio 28 d. priėmus Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 2, 5, 6, 22 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymą, valstybės informcinių išteklių ir informacinės visuomenės plėtros politikų formavimas perduotas Ekonomikos ir inovacijų ministerijai, o e.valdžios politikos sąvokos atsisakyta, kadangi minėtos politikos sritis apima e.valdžios funkcijas. Atsižvelgiant į tai, kad atskiros e. valdžios politikos srities neliko, vetinama, kad rekomendacija yra neaktuali.
Siekiant užtikrinti nuoseklų ir vientisą e. valdžios politikos formavimą: nustatyti e. valdžios kryptį, apimančią visas e. valdžios sritis ir nustatyti priemones, užtikrinančias atsakingų institucijų veiklos suderinimą.
Organizuoti mokymus paklausiausius duomenų rinkinius turinčioms įstaigoms (įtraukiant ir savivaldybių įstaigas), kad būtų patobulintos jų žinios apie atvirus duomenis ir jų teikiamą naudą.
Įgyvendinant rekomendaciją numatyta įvykdyti 2 priemones: Įgyvendinant 1 priemonę parengta duomenų atvėrimo mokymo medžiaga veiklos ir IT specialistams. Mokymų tikslas: supažindinti institucijų vadovaujančius ir veiklos padalinių darbuotojus su atvirų duomenų iniciatyva, nauda ir duomenų atvėrimo procesu, siekiant paskatinti duomenų atvėrimo veiklas institucijose; supažindinti institucijų IT specialistus su duomenų atvėrimo procesu ir priemonėmis. Įgyvendinant 2 priemonę, parengta mokymų programa, mokymai vyks 2019 m. balandžio - gegužės mėn., juose dalyvaus atstovai iš 100 valstybės institucijų.
Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą:1.3. laikotarpiu, iki bus pilnai sukurtas koordinavimo mechanizmas, numatyti priemones, kurios užtikrintų, jog, planuojant naujas valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros investicijas, nebūtų kuriami besidubliuojantys sprendimai.
Įgyvendinant 3 rekomendaciją, LR Vyriausybės posėdyje (2017-12-18 protokolo Nr. 53, 7 klausimas) buvo priimtas nutarimas Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo", kuriame:- Įtvirtinta „valstybės valdomo elektroninių ryšių tinklo“ sąvoka (aprašo 3.2 p.).- Suteikiama teisė Susisiekimo ministerijai gauti informaciją apie valstybės valdomus elektroninių ryšių tinklus (Nutarimo 3.1. p.).- Nustatoma pareiga Susisiekimo ministerijai kasmet skelbti informaciją (ataskaitą) apie valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklus (Nutarimo 3.1. p.).Rekomendaciją įgyvendinta. Tačiau pažymėtina, kad „valstybės valdomo elektroninių ryšių tinklo“ sąvoka neapima akcinių bendrovių, kurių akcijas ar jų dalį valdo valstybė, disponuojamus elektroninių ryšių tinklus. Šių tinklų fizinė infrastruktūra didžiąja dalimi (apie 3 353 km) besidubliuoja kamieniniame lygmenyje, todėl siauresnė sąvoka sudaro teisines kliūtis, siekiant elektroninių ryšių infrastruktūros sinergijos ir efektyvesnio šios infrastruktūros panaudojimo.
Siekiant gauti lėšų valstybinių parkų apsaugai, tvarkymui, priežiūrai, edukacinei, švietėjiškai veiklai, saugomų kompleksų bei objektų (vertybių) apsaugai ir lankymui propaguoti, pažintiniam turizmui organizuoti, aplinkos ministras 2015 m. gegužės 5 d. įsakymu Nr. D1-374 „Dėl Valstybinio parko lankytojo bilietų platinimo, apskaitos ir surinktų lėšų naudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtino minėtą aprašą.
Paskirti vieną instituciją, formuojančią viešųjų įstaigų ir viešųjų paslaugų teikimo politiką.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais (2018 m. liepos 4 d. Nr. 655 ir 2019 m. balandžio 30 d. Nr. 433 (pakeitimas įsigalioja nuo 2020 m. sausio 1 d.)) pakeisti Vidaus reikalų ministerijos nuostatai ir šiai ministerijai pavesta formuoti viešųjų įstaigų ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo politiką.
Parengti ir patvirtinti elektroninės informacijos ir informacinių sistemų programinės įrangos atsarginių kopijų darymo, saugojimo ir atkūrimo tvarkos aprašą.Užtikrinti techninę įrangą, skirtą atsarginių elektroninės informacijos ir informacinių sistemų programinės įrangos kopijų saugojimui ir patalpinti kitose patalpose nei yra įrenginys, kurio elektroninė informacija buvo nukopijuota.
Įgyvendinant ataskaitos 3 priedo 21 priemonę, Vidaus reikalų ministerija 2017-01-19 raštu Nr. 1D-352 (6) pateikė informaciją, kad Informatikos ir ryšiu departamento direktoriaus 2017-01-05 įsakymu Nr. 5V-6 patvirtintas Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos administruojamų informacinių sistemų ir registrų elektroninės informacijos atsarginių kopijų darymo, saugojimo ir atkūrimo tvarkos aprašas, kuris pateiktas 2017-01-24 el. laišku. 2018-10-01 Vidaus reikalų ministerija informavo, kad šiuo metu įsigyti du įrenginiai, o 2019-05-16 pateikė informaciją, kad, įvykdžius duomenų centro patalpų remontą, vienas atsarginių kopijų saugojimo įrenginys perkeltas į rezervinę serverinę. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant skatinti ir užtikrinti visuomenės ir savivaldybių atstovų dalyvavimą nacionalinių parkų valdyme ir jungtinių tarybų veikloje, parengti būtinus teisės aktus ar jų pakeitimus.
Parengti: Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo Nr. I-301 1, 2, 5, 7, 9, 11, 13, 16, 18, 20, 23, 25, 27, 29, 30, 31 ir 32 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 321 straipsniu ir Įstatymo priedo pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių įstatymo Nr. VIII-499 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektai. Vyriausybei pritarus, šie projektai pateikti Lietuvos Respublikos Seimui, kuris 2016 m. spalio 18 d., 2017 m. liepos 1 d., 2017 m. lapkričio 21 d. ir 2018 m. rugsėjo 27 d. priėmė Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo Nr. I-301 ir Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų ir grybų rūšių įstatymo Nr. VIII-499 pakeitimus.
Atnaujinti biologinės įvairovės strategiją, kurioje būtų nurodytos svarbiausios ES ir šalies biologinės įvairovės išsaugojimo kryptys, priemonės ir būdai joms įgyvendinti.
Valstybinio audito ataskaitoje pateikta rekomendacija įgyvendinta Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2015 m. sausio 9 d. įsakymu Nr. D1-12 „Dėl Kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės išsaugojimo 2015–2020 metų veiksmų plano patvirtinimo“ patvirtinus Kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės išsaugojimo 2015–2020 metų veiksmų planą, skirtą sudaryti ilgalaikę kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės politiką, paremtą šalies tradicijomis, Europos Sąjungos teisės normomis; nustatyti kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės apsaugos, planavimo, naudojimo, tvarkymo tikslai, uždaviniai ir priemonės iki 2020 metų.
Siekiant užtikrinti susisiekimo atsargų kokybę ir tinkamas saugojimo sąlygas, patvirtinti saugomų valstybės rezervo atsargų kokybės, saugumo ir naudojimo galimybių reikalavimus, įskaitant tinkamumo naudoti ir saugojimo terminus, atsargų ir jų saugojimo sąlygų patikrinimų procedūras, ir jų laikytis.
Siekiant, kad paslaugų kainodaros praktika užtikrintų kainų pagrįstumą ir rinkos sąlygas: 2.3. numatyti priemones, užtikrinančias kuo didesnį duomenų perdavimo paslaugas visose vietovėse, kuriose yra sudarytos plačiajuosčio ryšio prisijungimo galimybės.
2019-05-23 Susisiekimo ministerija nurodė, kad, įgyvendinant rekomendaciją susisiekimo ministro 2019-04-26 įsakymu Nr. 3-201 patvirtinta Valstybės plėtojamų viešųjų didmeninių sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų vietovėse, kuriose kitos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nėra ar nėra konkurencijos teikiant šias paslaugas, tarifų apskaičiavimo metodika. Skatinančios kuo didesnį duomenų perdavimo paslaugų naudojamumą priemonės numatytos Metodikos 9 ir 10 punktuose. Metodikoje nustatyta galimybė paslaugos tarifą mažinti 50 proc. tuo atveju, kai paslauga teikiama tikslinėse vietovėse. Skatinamųjų vietovių sąrašas yra nuolatinis, t. y. vietovės nėra išbraukiamos, jeigu po to, kai jos buvo įrašytos į sąrašą, paslaugų teikėjo paslaugomis pradėjo naudotis vienas ar daugiau operatorių. Taip sudaromos lankstesnes skatinimo galimybės, jos galės būti taikomos platesniam operatorių skaičiui. Metodikoje nustatyta prievolė paslaugų tarifus pateikti viešajai konsultacijai, taip didinant paslaugų tarifų nustatymo skaidrumą ir skatinant plačiajuoščio ryšio tinklo panaudojimą. Potencialūs paslaugų naudotojai turės galimybę teikti savo siūlymus dėl tarifų, o paslaugų teikėjas privalės jas įvertinti ir, esant galimybei, pakoreguoti siūlomus tarifus. Toks paslaugų gavėjų (t. y. operatorių) įtraukimas į tarifų nustatymą turėtų prisidėti prie didesnio plačiajuoščio ryšio panaudojamumo. Metodika suderinta su Ryšių reguliavimo tarnyba. Nuoroda į įsakymą: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/9f515a5067f811e9917e8e4938a80ccb
Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą: nustatyti bendras kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos strategines kryptis ir joms pasiekti būtinas priemones.
Įgyvendinant 1.1 rekomendaciją numatyta įgyvendinti 2 priemones.Įgyvendinant 1.1.1 priemonę, patvirtinta Nacionalinė kibernetinio saugumo strategija (Vyriausybės nutarimas, 2018-08-13 Nr. 818), siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2016/1148 „Dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti“ ir Vyriausybės programos įgyvendinimo planą (Vyriausybės nutarimas, 2017-03-13 Nr. 167, 5.2.1 darbo 3 papunktis). Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, Nacionalinėje saugumo strategijoje į nacionalinio saugumo politikos prioritetus įtrauktas kibernetinio saugumo stiprinimas. XVII Vyriausybės programos įgyvendinimo plane numatytos priemonės kibernetinio saugumo stiprinimui (5.2.1 darbas).Krašto apsaugos ministerija informavo, kad patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, buvo peržiūrėti kiti planavimo dokumentai ir įtrauktos nuostatos dėl kibernetinio saugumo į Krašto apsaugos sistemos 2018-2020 metų ir 2019-2020 metų strateginius veiklos planus.Vyriausybė 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtino Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą ir pripažino netekusiu galios Vyriausybės 2011-06-29 nutarimą Nr. 796 „Dėl Elektroninės informacijos saugos (kibernetinio saugumo) plėtros 2011‑2019 metais programos patvirtinimo“. Priemonė įgyvendinta.
Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti ministerijos atsakomybę už visos vidaus kontrolės sistemos reikalavimų nustatymą, metodologinį vadovavimą ir priežiūrą.
Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad Finansų ministerija: 1) rengia teisės aktus, reglamentuojančius viešųjų juridinių asmenų vidaus kontrolę ir vidaus auditą, atsižvelgdama į tarptautinę gerąją vidaus kontrolės ir vidaus audito praktiką;2) atlieka metodinio vadovavimo funkcijas vidaus kontrolės ir vidaus audito srityse;3) analizuoja vidaus audito tarnybų veiklą ir teikia rekomendacijas dėl jos tobulinimo;4) užtikrina, kad ne rečiau kaip kartą per 5 metus finansų ministro nustatyta tvarka būtų atliekamas išorinis vidaus audito tarnybų veiklos vertinimas.
Nustatyti priemones, kurios užtikrintų teisės aktų, kuriais nacionalinė teisės sistema derinama su ES teise, parengimą laiku, įvertinus visas perkėlimo į nacionalinę teisę alternatyvas.
1. Ministras Pirmininkas pavedė (2018-06-29 pavedimas Nr. S-2222) ministerijoms taikyti pavedime nurodytas priemones, o Užsienio reikalų ministerijai ir Europos teisės departamentui prie Teisingumo ministerijos užtikrinti šių priemonių taikymo koordinavimą ir priežiūrą Vyriausybės Europos Sąjungos komisijos posėdžiuose.2. Vyriausybė 2018-12-27 priėmė nutarimą Nr. 1375 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. sausio 9 d. nutarimo Nr. 21 „Dėl Europos Sąjungos reikalų koordinavimo“ pakeitimo“. Šiuo nutarimu buvo pakeistas Vyriausybės 2004 m. sausio 9 d. nutarimas Nr. 21 „Dėl Europos Sąjungos reikalų koordinavimo“ ir jis išdėstytas nauja redakcija. Naujos redakcijos Vyriausybės nutarime numatyta, kad nuo 2019-08-01 įsigalioja nauji reikalavimai: 1) už ES teisės akto įgyvendinimą atsakinga institucija per 15 darbo dienų nuo Europos teisės departamento pranešimo apie ES teisės akto registraciją gavimo dienos Europos teisės departamentui per LINESIS turi pateikti ir informaciją apie numatomą įstatymo projekto (jeigu jis planuojamas rengti) pateikimo derinti su suinteresuotomis institucijomis datą (65.2 papunkčio redakcija, įsigaliojanti 2019-08-01); 2) jeigu valstybės institucijos ir įstaigos nustato, kad direktyvai perkelti būtina parengti Lietuvos Respublikos įstatymo projektą, numatoma data, kada įstatymo projektas turėtų būti pateiktas derinti suinteresuotoms institucijoms, turi būti ne vėlesnė kaip 2 mėnesiai iki planuojamos pateikimo Vyriausybei datos (66 punkto redakcija, įsigaliojanti 2019-08-01).3. Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos direktorius 2019-01-24 įsakymu Nr. KKK-4 patvirtino "Europos Sąjungos teisės aktų ir Lietuvos Respublikos teisės aktų ir jų projektų atitikties lentelių pildymo rekomendacijas". Rekomendacijų 7.2.2 punkte numatyta, kad atitikties lentelėse turi būti nurodytos priežastys, kodėl įgyvendinant ES teisės akto nuostatas nacionalinėje teisėje pasirenkami griežtesnio pobūdžio reikalavimai iš ES teisės akto nuostatose pateiktų įgyvendinimo alternatyvų ir (arba) griežtesni nei minimalūs reikalavimai numatyti įgyvendinamame ES teisės akte.
Siekiant mažinti dalies valstybinių funkcijų vykdymo administracines sąnaudas, peržiūrėti valstybines funkcijas ir pašalinti laikino pobūdžio, epizodiškai atliekamas, smulkias arba tik kelių savivaldybių atliekamas veiklas.
Siekiant 2021 – 2030 metų nacionalinio pažangos plano 8 strateginio tikslo (didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą), numatyta tobulinti viešojo valdymo institucijų sistemą, peržiūrėti funkcijas. Numatytas rodiklis – „Valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalis“ (2025 m – 50 proc., 2030 m. – 100 proc.).Taip pat, 2024-11-18 vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-680 patvirtintas Savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis rekomenduojama savivaldybių atliekamų savarankiškųjų ir valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) funkcijų vertinimus atlikti iki 2030 m.Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių funkcijų peržiūra. Pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: valdymo, įgyvendinimo ir įsipareigojimų vykdymo stebėsenos ir dėl tolesnio statuso reikalingumo projektams, kuriems statusas buvo suteiktas negaliojant statuso suteikimą reglamentuojančiam teisės aktui.
2019-04-24 Vyriausybės nutarimu Nr. 402 Paslaugų smulkiam ir vidutiniam verslui parkas „Gariūnai“ Vilniaus mieste, Aukštųjų Panerių pramoninio rajono C zonos (Gariūnai) A ir B teritorijose projektui nuo 2019-04-30 panaikintas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas. Panaikinus statusą, būtina peržiūrėti žemės nuomos lengvatinėmis sąlygomis sutartis. Nutarimo projekto derinimo su NŽT metu NŽT 2019-04-04 raštu informavo Ekonomikos ir inovacijų ministeriją, kad „valstybinės žemės patikėtinis peržiūrės valstybinės žemės nuomos sutartis dėl tolesnio jų galiojimo, kurios buvo sudarytos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2005-07-21 nutarimo Nr. 808 „Dėl valstybinės svarbos projekto“ pagrindu“.2019-02-20 Vyriausybės nutarimu Nr.168 buvo pakeistas nutarimas dėl Vilniaus ir Klaipėdos viešųjų logistikos centrų. Nutarime patikslintas Vilniaus viešojo logistikos centro projekto statusas, nustatytas projekto tikslas, nustatyta projekto investicinė vertė ir kt. Vilniaus viešojo logistikos centro projektas pripažintas vykdomu. Šiuo nutarimu išbrauktas Klaipėdos viešojo logistikos centro projektas. Tokiu būdu Klaipėdos viešojo logistikos centro projektas neteko valstybei svarbaus ekonominio projekto statuso.
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: tolesnio lengvatų reikalingumo projektams, kuriems buvo suteiktos formalios lengvatos, tačiau jos nėra taikomos, siekiant projekto įsipareigojimų.
Vyriausybė 2018-08-08 nutarimu Nr. 789 panaikino valstybei svarbaus ekonominio projekto statusą Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų kaime, projektui. Nutrauktos valstybinės žemės nuomos sutartys. Nutraukus nenaudojamos valstybinės žemės nuomos sutartis atsirado galimybė atkurti piliečių nuosavybės teises į žemę pagal Lietuvos Respublikos žemės reformos įstatymo 10 str. ir įgyvendinti kitus ekonominės ir kultūrinės svarbos projektus. 2019-04-24 Vyriausybės nutarimu Nr. 402 Paslaugų smulkiam ir vidutiniam verslui parkas „Gariūnai“ Vilniaus mieste, Aukštųjų Panerių pramoninio rajono C zonos (Gariūnai) A ir B teritorijose projektui nuo 2019-04-30 buvo panaikintas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas. Panaikinus statusą projektui, turi būti atnaujintos nuomos sutartys.
Tobulinti tyčinio savęs žalojimo ar bandymo žudytis atvejų registravimą ir jų stebėseną.
Higienos institutas parengė Savęs žalojimo ar bandymo nusižudyti duomenų pildymo kokybės gydymo įstaigose analizę. Sveikatos apsaugos ministerija raštu asmens sveikatos priežiūros įstaigų paprašė, pildant statistines formas, užtikrinti sužalojimų ir apsinuodijimų pildymo ir kodavimo kokybę. Higienos instituto duomenimis, tyčinio savęs žalojimo atvejų nuo 2017 m. sumažėjo, lyginant su 2013-2016 m. duomenimis, kai didelė dalis atsitiktinio apsinuodijimo alkoholiu atvejų buvo registruojami kaip tyčinio savęs žalojimo atvejai TLK-10-AM kodu 65X (tyčinis apsinuodijimas ir apsinuodijimas alkoholiu), iškreipiant tikrąją tyčinio žalojimosi statistiką.
Išplėsti šalyje privalomų registruoti nepageidaujamų įvykių sąrašus ir šių įvykių identifikavimo šaltinius.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-09-20 Nr. V-1083) nauja redakcija išdėstytas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašas, įsigaliosiantis nuo 2020-01-01. Jame praplėstas nepageidaujamų įvykių sąrašas: įtraukti nepageidaujami įvykiai, susiję su chirurginėmis, diagnostinėmis bei gydomosiomis invazinėmis procedūromis, su paciento identifikavimo klaida, su pacientų priežiūra, su pacientų elgesiu ir kiti nepageidaujami įvykiai. Šioje grupėje gydymo įstaigos galės nustatyti papildomus, sąraše nenumatytus įvykius, atsižvelgdamos į teikiamų paslaugų įvairovę ir specifiškumą. Be to, papildyti nepageidaujamų įvykių identifikavimo šaltiniai: turi būti užregistruojami nepageidaujami įvykiai, nustatyti gavus pacientų skundus (jeigu apie šį įvykį anksčiau nepranešė sveikatos priežiūros specialistas), užpildant nepageidaujamų įvykių duomenų formą, kurioje, be kitų duomenų, nurodomos taikytos / planuojamos taikyti prevencinės priemonės.
Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:valstybės mastu nustatyti kibernetiniam saugumui, el. informacijos saugai reikalingų lėšų skyrimo ir panaudojimo prioritetus, kriterijus, stebėsenos ir kontrolės mechanizmą.
Įgyvendinant 1.4 rekomendaciją numatyta įgyvendinti 3 priemones. Įgyvendinant 1.4.1 - 1.4.3 priemones, Nacionalinė kibernetinio saugumo strategija buvo priimta Vyriausybės 2018-08-13 nutarimu Nr. 818. Strategijoje nustatyta, kad Vyriausybė tvirtina tarpinstitucinį veiklos planą, kuriame nustatomos Strategijos įgyvendinimo priemonės ir lėšos joms įgyvendinti. Šio plano rengimą koordinuoja Krašto apsaugos ministerija, dalyvaujant Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui. Įgyvendinant Strategiją, pagal savo kompetenciją dalyvauja ministerijos, kitos valstybės ir (ar) savivaldybių institucijos, įstaigos ir (ar) organizacijos, nurodytos Strategijos tarpinstituciniame veiklos plane (toliau – Strategijos vykdytojai). Strategija įgyvendinama iš atitinkamų metų Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto asignavimų, savivaldybių biudžetų lėšų, Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšų ir kitų teisėtai gautų lėšų. Už reikalingų finansinių išteklių planavimą, vadovaujantis Kibernetinio saugumo įstatyme įtvirtintu subsidiarumo principu, pagal kompetenciją atsako Strategijos vykdytojai. Strategijos tikslų pasiekimas vertinamas pagal Strategijos įgyvendinimo vertinimo kriterijus ir siekiamas jų reikšmes, nurodytus Strategijos priede. Atliekant Strategijos įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą taip pat bus naudojami viešai skelbiami Lietuvos statistikos departamento, Eurostato, sociologinių apklausų ir tyrimų duomenys. Strategijos įgyvendinimo rezultatų stebėseną atlieka Krašto apsaugos ministerija, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras ir Kibernetinio saugumo taryba. Strategijos vykdytojai, pasibaigus metams, ne vėliau kaip iki kitų metų sausio 15 d. Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui pateikia informaciją apie Strategijos įgyvendinimo eigą, veiksmingumą ir tai pagrindžiančius duomenis. Kartu su šia informacija gali būti pateikti siūlymai dėl Strategijos ir (arba) jos įgyvendinamųjų dokumentų tikslinimo. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro prašymu Strategijos vykdytojai privalo pateikti ir kitą Strategijos įgyvendinimo rezultatų stebėsenai būtiną informaciją. Visi suinteresuoti subjektai gali teikti pasiūlymus dėl Strategijos nuostatų atnaujinimo visą jos įgyvendinimo laikotarpį. Gavęs Strategijos informaciją, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras ne vėliau kaip iki einamųjų metų vasario 1 d. Krašto apsaugos ministerijai pateikia susistemintus duomenis apie praėjusių metų Strategijos tikslų ir uždavinių įgyvendinimo būklę, gautus pasiūlymus ir problemines sritis, trukdančias įgyvendinti Strategiją.Krašto apsaugos ministerija kasmet iki kovo 1 d. apibendrina gautą praėjusių metų informaciją ir duomenis apie Strategijos įgyvendinimo eigą, veiksmingumą, susistemintus duomenis apie Strategijos metinį įgyvendinimą pristato Kibernetinio saugumo tarybai ir pateikia Vyriausybei. Vyriausybė dėl Strategijos įgyvendinimo kiekvienais metais atsiskaito Seimui pateikdama Nacionalinio saugumo būklės ir plėtros metinę ataskaitą.Vyriausybė 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtino Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą (toliau – planas). Nacionalinėje kibernetinio saugumo strategijoje išvardyti prioritetiniai kibernetinio saugumo politikos plėtros uždaviniai, kuriuos įgyvendinančios priemonės numatytos 2019-2021 m. laikotarpio plane. Planas bus tikslinamas ir pildomas naujomis priemonėmis kasmet, iki Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos galiojimo pabaigos (iki 2023 m. ). Atsižvelgiant į tai, Vyriausybė (siūlant plano koordinatoriui – Krašto apsaugos ministerijai ir plane dalyvaujančioms valstybės institucijoms ir įstaigoms) kasmet tvirtindama atitinkamo laikotarpio planus, priims sprendimus dėl kibernetiniam saugumui ir el. informacijos saugai reikalingų lėšų naudojimo prioritetų. Įgyvendinant 1.4.3 priemonę, šio nutarimo 7 p. numatyta, kad plane dalyvaujančios institucijos per 15 kalendorinių dienų nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos stebėsenos informacinėje sistemoje, o Vyriausybei neatskaitingos ir prieigos prie stebėsenos informacinės sistemos neturinčios institucijos – raštu Krašto apsaugos ministerijai pateikia informaciją apie Plano įgyvendinimo eigą ir rezultatus, atsižvelgdamos į patvirtintus Plano tikslus, uždavinius, priemones ir jiems vykdyti numatytus asignavimus, taip pat vertinimo kriterijų planuojamas reikšmes. Informacija apie vertinimo kriterijus, kurių negalima apskaičiuoti kiekvieną ketvirtį, teikiama atsižvelgiant į duomenų gavimo terminus. Vadovaujantis Strategijos 49 p. Krašto apsaugos ministerija kasmet iki kovo 1 d. apibendrina gautą praėjusių metų informaciją ir duomenis apie Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo eigą, veiksmingumą, susistemintus duomenis apie Strategijos metinį įgyvendinimą pristato Kibernetinio saugumo tarybai ir pateikia Vyriausybei.
Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti tarptautiniu mastu pripažintos gerosios praktikos rekomenduojamus efektyvios viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistemos principus, nurodyti sistemos elementus ir jiems keliamus tikslus.
Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyti vidaus kontrolės sistemos elementai, jiems keliami tikslai ir vidaus kontrolės principai, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintą gerąja praktiką (Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės standartų gaires ir Tarptautinius vidaus audito profesinės praktikos standartus).
Inicijuoti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimus, siekiant nustatyti institucijos vadovo pareigą parinkti vidaus kontrolės sistemos politiką, pritaikytą konkrečiai institucijai, atlikti sistemos analizę, apimančią visus elementus, ir deklaruoti vadovo prisiimtą atsakomybę už sistemos kūrimą ir tobulinimą.
Finansų ministerija parengė Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 2, 3, 6, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-1465, kurį Vyriausybė 2017-12-07 pateikė Seimui. 2018-05-08 Seimas priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. 2019-03-13 Vyriausybė pritarė Finansų ministerijos patobulintam įstatymo projektui (nauja redakcija) ir jį pateikė Seimui. 2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad viešojo juridinio asmens vadovas, veikdamas vidaus kontrolės srityje:1) užtikrina vidaus kontrolės, apimančios vidaus kontrolės elementus ir atitinkančios kitus įstatyme vidaus kontrolei keliamus reikalavimus, sukūrimą viešajame juridiniame asmenyje, jos įgyvendinimą ir tobulinimą;2) nustato vidaus kontrolės politiką pagal įstatymo ir jo įgyvendinamųjų teisės aktų nuostatas;3) finansų ministro nustatyta tvarka teikia Finansų ministerijai informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis.Taip įtvirtinta viešojo juridinio asmens vadovo pareiga parinkti vidaus kontrolės politiką ir jam pavesta atsakomybė sukurti vidaus kontrolės sistemą, ją įgyvendinti ir tobulinti.
Vykdant vaistų rinkos ir vaistų vartojimo stebėseną numatyti ir vertinti generinių vaistų rodiklius.
Sveikatos apsaugos ministerija įgyvendino numatytas priemones.1. Pakeista paraiškos įrašyti vaistus į kompensuojamųjų vaistų kainyną forma (sveikatos apsaugos ministro 2016-06-09 įsakymas Nr. V-704): teikiant paraiškas pareiškėjai nurodo ar vaistas yra originalus ar generinis.Įgyvendinus priemonę sudaromos sąlygos tinkamai stebėti vaistų rinką, vertinti joje cirkuliuojančių generinių vaistų apimtis, pokyčius.2. Numatyta kasmet (II ketvirtį) tvirtinant metinį kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną atlikti generinių vaistų kainų ir priemokų už juos kitimo analizę. Atitinkamą analizę atlieka Farmacijos departamentas. Analizės rezultatai padės vertinti kompensuojamųjų vaistų prieinamumą ir priimti sprendimus gerinant gyventojų aprūpinimą vaistais.3. Numatyta kasmet (II ketvirtį) atlikti receptinių generinių kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistų suvartojimo analizę. Receptinių generinių kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistų suvartojimo analizę pagal kompetenciją atlieka Valstybinė ligonių kasa ir Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba.Analizės rezultatai sudarys sąlygas tinkamai stebėti ir vertinti vaistų politikos šalyje įgyvendinimą.
Imtis priemonių, kad teikiant sveikatos priežiūros paslaugas būtų efektyviai išnaudojama Laivės atėmimo vietų ligoninės infrastruktūra ir ištekliai.
2019-10-04 Kalėjimų departamentas informavo, kad 2019-09-30 Sveikatos apsaugos ir Teisingumo ministerijų įsakymu Nr. V-1103/1R-279 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo asmenims, laikomiems laisvės atėmimo įstaigose, tvarkos aprašas (įsigaliojo 2019-10-09). Šiuo įsakymu taip pat patvirtinti antrinio lygio ambulatorinių ir stacionarių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laisvės atėmimo vietų ligoninėje minimalūs reikalavimai bei pirminio lygio ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laisvės atėmimo vietų ligoninėje tvarkos aprašas. Asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo asmenims, laikomiems laisvės atėmimo įstaigose, tvarkos aprašas nustato pirminio, antrinio ir tretinio lygių asmens sveikatos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo suimtiesiems ir (ar) nuteistiesiems, laikomiems Kalėjimų departamentui prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos pavaldžiose laisvės atėmimo įstaigose, tvarką, teikimo principus, reikalavimus, keliamus sveikatos paslaugų teikimo skyriams ir kt.
Įteisinti apibrėžimą, kas yra aukštosios technologijos. Tai užtikrintų vienodą aukštųjų technologijų sektorių traktavimą ir kryptingą jų plėtrą.
2019 m. Ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta tarpžinybinė darbo grupė, atlikusi mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI ) srityse vartojamų terminų analizę, suskirstė juos į klases ir, atrinkusi svarbiausius bei aktualiausius, Ekonomikos ir inovacijų ministerijos bei Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos terminijos komisijoms pateikė pasiūlymus dėl svarbiausių MTI terminų, vartojamų ir vartotinų MTI ir susijusių viešojo valdymo sričių teisėkūroje, apibrėžčių. Valstybinės lietuvių kalbos komisijos (VLKK) Terminologijos pakomisės 2019 m. birželio 27 d. posėdyje 56 terminai patvirtinti kaip teiktini ir vartotini teisės aktuose. Tarp šių terminų VLKK patvirtino ir terminą „pažangioji technologija“ (rinkinys Nr. 3277). MTI sričių terminai visiems vartotojams yra prieinami Terminų banke adresu: http://terminai.vlkk.lt/pls/tb/tb.search2019 m. liepos 18 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija 31 viešojo ir privataus sektoriaus instituciją informavo apie VLKK patvirtintus MTI sričių terminus ir prašydama juos vartoti institucijų viešojo valdymo sričių teisėkūroje.
Siekiant, kad savivaldybės turėtų galimybę tinkamai įvertinti asmens finansines galimybes mokėti už socialines paslaugas, papildyti teisės aktus: nustatyti mokėjimo už teikiamas socialines paslaugas tiems asmenims, kurie yra sudarę išlaikymo iki gyvos galvos (rentos) sutartis, tvarką.
Seime priimtas Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 11, 13, 19 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymas (2018-11-20 Nr. XIII-1660), įsigaliosiantis nuo 2019-07-01, pagal kurį, nustatant asmens finansines galimybes mokėti už ilgalaikę socialinę globą, į asmens turtą įskaitomas kitam fiziniam ar juridiniam asmeniui pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduotas asmens turtas. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019-12-04 nutarimu Nr. 1211 patvirtinti atitinkami Mokėjimo už socialines paslaugas tvarkos aprašo pakeitimai, reglamentuojantys pagal rentos ar išlaikymo iki gyvos galvos sutartis perduoto turto įskaitymą į asmens turtą. Nutarimu numatyta, kad rentos mokėtojo įsipareigojimai dėl asmens mokėjimo už socialines paslaugas nustatomi rašytine savivaldybės, asmens ir rentos mokėtojo sutartimi.
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: projektų įgyvendinimo laikino sustabdymo, kai iki šiol nėra baigtas valstybės pagalbos pažeidimų apribojimų vertinimas.
Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose papildyti Finansų ministerijos funkcijas dėl vidaus kontrolės sistemos mokymų ir kvalifikacijos kėlimo koordinavimo – įtraukti institucijų vadovus ir kontrolės sistemos priežiūrą atliekančius asmenis.
2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad Finansų ministerija atlieka metodinio vadovavimo funkcijas vidaus kontrolės ir vidaus audito srityje. Finansų ministerijos nuostatuose, patvirtintuose 1998-09-08 Vyriausybės nutarimu Nr. 1088 (2019-10-02 Vyriausybės nutarimo Nr. 1001 redakcija), detalizuota, kad ministerija atlieka šias funkcijas rengdama rekomendacijas, teikdama konsultacijas vidaus kontrolės ir vidaus audito įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje klausimais. Taip Finansų ministerijai įtvirtinta pareiga metodiškai vadovauti ne tik vidaus auditoriams, bet ir kitiems viešojo juridinio asmens vidaus kontrolės dalyviams – viešojo juridinio asmens vadovams ir vidaus kontrolės įgyvendinimo priežiūrą atliekantiems darbuotojams.
Siekiant nuosekliai ir kryptingai tobulinti IS ir registrus ir atsižvelgiant į visos organizacijos veiklos poreikius, parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos valdymo srities strateginį IT planą.
Įgyvendinant rekomendaciją, Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. gruodžio 18 d. įsakymu Nr.1V-1009 patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Rekomendacija įgyvendinta.
Turi būti užtikrintas kultūros ir meno ekspertų tarybų, komisijų poveikis / nauda padedant ministerijai formuoti politiką. Tam reikia įvertinti jų poreikį pagal Seimo, Vyriausybės, Kultūros ministerijos prioritetus, aiškiai reglamentuoti ir suvienodinti narių / ekspertų darbo apmokėjimą.
Nuo 2019 m. liepos 1d. įsigaliojo Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų ir komisijų narių darbo apmokėjimo įstatymas (2017 m. sausio 17 d. Nr. XIII-198, nauja redakcija patvirtinta 2018 m. gruodžio 11 d. įstatymu Nr. XIII-1739), kuriame nustatyta komisijų narių darbo apmokėjimo tvarka. Kultūros ministerija patvirtino (2019 m. liepos 1 d. įsakymas Nr. ĮV-459) įstatymų pagrindais sudarytų komisijų pirmininkų, jų pavaduotojų ir narių atlygio mokėjimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė Vyriausybės nutarimu (2017-04-05 nutarimas Nr. 253, nauja redakcija 2019-07-03 Nr. 680) nurodytų tarybų ir komisijų narių atlygio dydį ir mokėjimo tvarką. Minėtu aprašu taip pat rekomenduojama įsigyjant ekspertų komisijų, kitų komisijų ar tarybų, kurios nenurodytos tvarkos apraše, narių (pirmininkus ir jų pavaduotojus) paslaugas, taikyti Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų ir komisijų narių darbo apmokėjimo įstatyme nustatytų komisijos nario atlygio dydžių vidurkius, diferencijuojant juos pagal komisijos veiklos pobūdį, tačiau neviršijant per metus vienam nariui išmokamo 30 BSI atlygio dydžio.
Nustatyti psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę ir spręsti dėl veiklos licencijavimo.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-11-13 Nr. V-1292) patvirtinus Psichoterapijos paslaugų teikimo ir apmokėjimo PSDF biudžeto lėšomis tvarką, nustatyti aiškūs reikalavimai kvalifikacijos įgijimui specialistams, taikantiems psichoterapijos metodus (seansus): psichoterapijos metodą gali taikyti bet kurios profesinės kvalifikacijos gydytojas, slaugytojas, akušeris, medicinos psichologas, pabaigęs Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ar Vilniaus universiteto vykdomą ne mažesnės nei 4 metų trukmės Psichoterapijos metodo mokymo programą bei turintis tai patvirtinantį pažymėjimą. Nustatytas (ministro įsakymu 2004-09-29 Nr. V-680) kvalifikacijos kėlimas: gydytojai, kurie verčiasi psichoterapija (siaura medicinos praktika), savo teorines žinias ir praktinius įgūdžius privalo atnaujinti ne mažiau kaip po 36 val. per penkerius metus.Ministerijos nuomone, kompetencijos įgyjamos universitetuose psichoterapijos metodo mokymo programos metu, todėl detaliau nereglamentuojamos.Sveikatos apsaugos ministerija, apsvarsčiusi esamą teisinį reglamentavimą, nusprendė nenustatyti daugiau papildomų psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę bei veiklos licencijavimą reglamentuojančių teisės aktų. Nuspręsta, kad sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtinti reikalavimai dėl psichoterapijos paslaugų bus svarstomi, kai bus priimtas Psichoterapeutų praktinės veiklos įstatymas.
(V) EX.68 TvI pateikė netinkamai parengtas mokėjimo paraiškas EKRekomenduojame TvI užtikrinti, kad būtų imtasi korekcinių veiksmų ir metinėse sąskaitose nurodyta tinkama finansuoti išlaidų suma būtų sumažinta atsižvelgiant į projektų grynąsias pajamas.
2018-01-25 TvI pateikė informaciją dėl reko-mendacijos įgyvendinimo (AIR-PS-MKA(P)-TvI-KT_DT 1 pr.TvI atsakymas dėl MKA(P)). Atsižvelgiant į tai, kad (1)APVA metinėse sąskaitose atsižvelgė į grynąsias pajamas, bei (2) TVI rengdamas metines sąskaitas atliko grynųjų pajamų analizę (AI tai tikrino sąskaitų audito metu ir neatitikimų nenustatė) pastebėjimas laikomas įgyvendintu.
Siekiant, kad pasikeitus uosto žemės ir akvatorijos santykiui Nekilnojamojo turto registre duomenys apie uosto žemės ir akvatorijos užimamus plotus būtų patikslinti tinkamu laiku, atlikti uosto žemės sklypų kadastrinius matavimus ir naujai suformuotus sklypus įregistruoti Nekilnojamojo turto registre.
Naujai suformuoti uosto sklypai įregistruoti Nekilnojamo turto registre
Imtis priemonių, kad savižudybių prevencija būtų planuojama remiantis tyrimais ir būtų numatyti siektini prioritetai, suplanuotos konkrečios ilgojo ir trumpojo laikotarpio priemonės, jų įgyvendinimui reikalingas finansavimas, numatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai ir vertinimo kriterijai, taip pat priskirti instituciją, atsakingą už priemonių įgyvendinimo koordinavimą.
Seimas 2019-10-17 nutarimu Nr. XIII-2493 patvirtino Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos pakeitimą, kuriame įtrauktas uždavinys „Mažinti savižudybių skaičių“ ir numatytos septynios prioritetinės veiklos kryptys. Siekiama stiprinti savižudiško elgesio supratimą, paremti bendruomenes įgyvendinant savižudybių prevenciją ir tinkamai reaguojant į savižudišką elgesį, geriau identifikuoti pažeidžiamiausias savižudybės grėsmei grupes, tobulinti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumą, kompleksiškumą ir kokybę, sumažinti prieinamumą prie savižudybės priemonių, stiprinti duomenų rinkimą, sisteminius ir atvejų tyrimus bei stebėseną savižudybių prevencijos srityje. Remiantis LSMU atliktu sveikatos netolygumo tyrimu, JT Darnaus vystymosi darbotvarke, ES valstybių gerąja patirtimi, PSO rekomendacijomis, Lietuvos statistiniais duomenimis, suplanuotos savižudybių prevencijos ilgojo ir trumpojo laikotarpio priemonės, reikalingas finansavimas ir vertinimo kriterijai Vyriausybės sveikatos struktūrinės reformos projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane, Sveikatos apsaugos ministerijos strateginiame veiklos plane. Vykdant suplanuotas priemones, skirtas finansavimas prevenciniams projektams, siekiant keisti nuostatas apie psichikos sveikatos sutrikimus, organizuojami mokymai vietos bendruomenėms, pagalbos teikėjams, psichikos sveikatos specialistams, informacijos sklaida.Įgyvendinant rekomendaciją paskirta institucija, atsakinga už savižudybių prevencijos priemonių įgyvendinimo koordinavimą – Sveikatos apsaugos ministerija. Savižudybių problemai spręsti reikalingas glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas ir kompleksiškumas, tačiau planuojant savižudybių prevencijos priemones trūksta visų sektorių veiksmų, taip pat nenumatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai, rezultatų įgyvendinimo periodinis matavimas, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies.
Parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų ministerijos IT plėtros planą, apimantį visus ministerijos valdomus informacinius išteklius ir ĮKNR.
Įgyvendinant priemonę, Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2019 m. gruodžio 18 d. įsakymu Nr.1V-1009, patvirtintas Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl:nustatyti papildomus kokybinius įstaigų veiklos rodiklius.
2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys. Rinkinyje nustatyti papildomi kokybiniai veiklos rodikliai (pavyzdžiui: lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas (proc.); lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas (proc.); įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius (vnt.)). Taip pat rinkinyje patvirtinti įstaigų veiklos rodikliai, susiję su žmogiškaisiais ištekliais, finansais, turtu, projektais, pagrindine veikla ir paslaugų prieinamumu.
Nustatyti tvarką, pagal kurią naujos technologijos būtų finansuojamos iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo, o taikomos sveikatos priežiūros technologijos būtų peržiūrimos ir pervertinamos.
Lietuvos Respublikos Seimas 2018-12-13 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo ir papildymo 9(2) ir 9(3) straipsniais įstatymą Nr. XIII-1764, įsigaliojantį nuo 2019-07-01. Įstatymu reglamentuotas asmens sveikatos priežiūros paslaugų įrašymas į apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis sąrašą. Įstatymo nuostatoms įgyvendinti sveikatos apsaugos ministras įsakymais (2019-09-10 Nr. V-1056 ir 2019-12-09 Nr. V-1406) patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų vertinimo komitetą, komiteto darbo reglamentą ir jų pakeitimus. Šiais teisės aktais nustatyta tvarka ir procedūros, kuriomis vadovaujantis priimami sprendimai dėl naujų sveikatos priežiūros technologijų taikymo praktikoje finansavimo. Nustatytas naujų sveikatos priežiūros paslaugų, kurios galėtų būti apmokamos PSDF lėšomis, ir jau apmokamų paslaugų, kurių teikimo sąnaudos padidėjo dėl organizacinių pakeitimų ir (ar) diegiamų naujų technologijų, vertinimas, patvirtinti vertinimo kriterijai ir procedūros, įvertintų paslaugų išdėstymas prioriteto tvarka, teikiant pasiūlymą ministrui jas įrašyti (arba neįrašyti), išbraukti jau esančias iš PSDF lėšomis apmokamų paslaugų sąrašo, paslaugų sąrašo keitimas. Paraiškas dėl paslaugų vertinimo komitetui gali teikti Sveikatos apsaugos ministerija, Valstybinė ligonių kasa, universiteto ligoninės ir sveikatos priežiūros specialistus vienijančios asociacijos.
Siekiant užtikrinti kibernetinį saugumą ir jo atsparumo didinimą, tobulinti esamą planavimą, teisinį reguliavimą ir finansų valdymą:konsoliduoti el. informacijos saugos valdymą.
Įgyvendinant 1.3 rekomendaciją, numatyta įgyvendinti 4 priemones.Įgyvendinant 1.3.1 priemonę, Į nacionalinę teisę perkėlus 2016-07-06 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje sąjungoje užtikrinti (OL 2016 L 194, p. 1), taip pat nuo 2018-01-01 įsigaliojus Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 43-1 straipsnių pakeitimo įstatymui ir Kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymui, buvo patobulintas kibernetinio saugumo teisinis reguliavimas, organizavimas, valdymas ir kontrolė.Vyriausybė, vadovaudamasi Kibernetinio saugumo įstatymo 5 straipsnio 1 ir 3–5 punktais, 2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtino:- Ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros identifikavimo metodiką; - Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašą;- Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą.Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.3.2 priemonę, buvo atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemos (ARSIS) nuostatai. Patvirtinus naujos redakcijos ARSIS nuostatus, Krašto apsaugos ministerija tapo ARSIS valdytoja, o Nacionalinis kibernetinio saugumo centras buvo paskirtas ARSIS tvarkytoju. Taip sudarytos sąlygos konsoliduoti valstybės informacinių išteklių saugos kontrolę.Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant priemonę 1.3.3, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras 2016–2017 metais vykdė valstybės informacinių išteklių valdytojų ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojų apklausas ir prašė jų pateikti atitinkamą informaciją kibernetinio saugumo klausimais. Remiantis surinkta informacija, formuluojamos nacionalinės kibernetinio saugumo būklės ataskaitos (2015 m. ir 2016 m.), teikiamos atitinkamos konsultacijos ir rekomendacijos valstybės informacinių išteklių valdytojams ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojams, pagal kompetenciją rengiami ir teikiami pasiūlymai Krašto apsaugos ministrui. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.3.4 priemonę, Vyriausybės 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas (toliau – planas). Plano 3.2 p. uždaviniui „Ugdyti kūrybiškumą, pažangius gebėjimus ir rinkos poreikius atitinkančius kibernetinio saugumo įgūdžius ir kvalifikaciją“ įgyvendinti 2019-2021 m. laikotarpiu numatytos priemonės:3.2.1. p. „sukurti Valstybės tarnautojų registro ir valstybės tarnybos valdymo informacinės sistemos modulį, skirtą valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, mokymams, tarp jų – kibernetinio saugumo“;3.2.2. p. „įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“;3.2.3. p. „atnaujinti ir plėsti saugesnio interneto ambasadorių tinklą Lietuvoje“Įgyvendinat plano 3.2 p. numatyto uždavinio priemones 2019 – 2021 m. ir vėlesniuose planavimo laikotarpiuose bus užtikrinamas kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazės kaupimas ir jos nuolatinis atnaujinimas. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant, kad ministerijos bendradarbiavimas su socialiniais partneriais formuojant politiką, būtų atviras ir proaktyvus:nustatyti kriterijus, pagal kuriuos darbo grupės būtų skirtos politikos formavimui ir į jas būtų kviečiami socialiniai partneriai; parengti ir periodiškai atnaujinti ministerijoje veikiančių darbo grupių, susijusių su politikos formavimu, sąrašą ir viešinti jį.
Siekiant, kad ministerijos bendradarbiavimas su socialiniais partneriais formuojant politiką, būtų atviras ir proaktyvus nustatyti kriterijai, pagal kuriuos į darbo grupes politikos formavimui kviečiami socialiniai partneriai, ministerijos interneto svetainėje viešinamas ir reguliariai atnaujinamas bendras visų ministerijoje veikiančių darbo grupių (įvairių bendradarbiavimo formų), susijusių su politikos formavimu, sąrašas, tačiau politikos formavimui skirtų darbo grupių, į kurių sudėtį įtraukti socialiniai partneriai, dalis planuotai rekomendacijos įgyvendinimo datai sudaro 42,31 proc. ,nepasiekė siektinos 70 proc. dalies ir tik nežymiai padidėjo lyginant su audito metu užfiksuota reikšme (38 proc.).
Paskirti instituciją, kuri metodiškai vadovautų gydymo įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir parengtų medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-11-23 Nr. V-1341) Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai pavesta metodiškai vadovauti (teikti metodinę pagalbą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir rengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus. Vykdydama šią funkciją tarnyba vidaus medicininiams auditoriams teikia konsultacijas ir rekomendacijas sveikatos priežiūros paslaugų kokybei ir pacientų saugai gerinti, internete skelbia jiems aktualią informaciją. Patvirtintas patikrinimo klausimynas gydymo įstaigų vidaus medicininio audito veiklai vertinti ir rekomendacijoms teikti, tarnybos interneto svetainėje paskelbtas klausimynas gydymo įstaigų nuomonei apie tarnybos atliekamus patikrinimus gauti.Pakeistas Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašas (2019-11-15 ministro įsakymu Nr. V-1296 patvirtinta nauja aprašo redakcija): nustatyti auditavimo principai, kurių turi laikytis vidaus medicinos auditoriai; praplėstos vidaus medicininio audito funkcijos, įtraukiant diagnostikos, gydymo, slaugos protokolų, procedūrų ir kitų kokybės vadybos dokumentų taikymo įstaigoje priežiūrą, sveikatos priežiūros specialistų veiklos, susijusios su asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kokybe, vertinimą ir kt.
Praplėsti ir (ar) patikslinti ministerijos ir gydymo įstaigų vykdomų pacientų nuomonės tyrimų, apklausų turinį dėl pacientų lūkesčių identifikavimo, kuriais remiantis būtų tobulinamas sveikatos priežiūros organizavimas.
Pagal pacientų organizacijų siūlymus ministerija kasmet atliekamo visuomenės nuomonės tyrimo klausimyną papildė klausimais, leidžiančiais identifikuoti pacientų lūkesčius dėl teikiamų paslaugų. Gyventojų klausiama, kurie aspektai svarbiausi renkantis ligoninę (susidūrus su sudėtingu sveikatos sutrikimu, pavyzdžiui, miokardo infarktu), kuriuos sveikatos priežiūros aspektus reikėtų tobulinti pirmiausiai, kokiais klausimais pacientus galėtų konsultuoti slaugytojai, kokie paslaugų kokybės aspektai gyventojams yra svarbiausi ir pan. Pagal atnaujintą klausimyną 2019 m. lapkričio – gruodžio mėn. atlikta reprezentatyvi Lietuvos gyventojų nuomonės apklausa ir 2020 m. sausį ministerijai pateikti tyrimo rezultatai. Parengtas ir ministro patvirtintas (2019-09-05 įsakymu Nr. V-1047) Visuomenės nuomonės tyrimų organizavimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta tyrimų organizavimo, klausimynų sudarymo tvarka. Numatyta, kad kasmetinio tyrimo klausimyno kintamoji dalis skirta nustatyti visuomenės lūkesčius ir nuomonę konkrečiais veiklos klausimais, sudarant klausimus pagal poreikį konsultuojamasi su pacientų, medikų organizacijomis bei sociologais. Taip pat numatyta, kad į tyrimų rezultatus atsižvelgiama sudarant ir vykdant ministerijos strateginius ir metinius veiklos planus.
Siekiant apsaugoti vartotojų teisę į ekonominių interesų apsaugą ir valdyti pardavėjų ir paslaugų teikėjų nesąžiningų veiksmų riziką, stiprinti prevencinę veiklą, užtikrinant, kad planuojant pardavėjų ir paslaugų teikėjų nesąžiningų veiksmų stebėseną būtų įvertintas visų vartojimo sričių ir ūkio subjektų rizikingumas ir vykdomos stebėsenos apimtys leistų pasiekti stebėsenos tikslus.
Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba
Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba (toliau - VTAT) 2020-03-02 raštu Nr. 4E-5224 informavo, kad įgyvendindama 4 rekomendaciją, VTAT parengė bei patvirtino Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66). Taip pat VTAT atliko Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo)taisyklių (2017-03-22 direktoriaus įsakymas Nr. 1-57) pakeitimus, 8 punkte įtvirtindama, kad VTAT inicijuoja stebėseną (monitoringą) ir sudaro planuojamų tikrinti ūkio subjektų sąrašus, vadovaudamasi atlikto rizikos vertinimo rezultatais. Rizikos vertinimas atliekamas pagal VTAT direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Rekomendacija įgyvendinta laiku.
(V) EX.12 Finansavimo sutartyje nustatytos netinkamos FP ir palūkanų normos subsidijų derinimo sąlygosRekomenduojame:1) pakeisti finansavimo sutarties sąlygas taip, kad jos užtikrintų, jog ESIF lėšomis finansuotos lengvatinės paskolos nebūtų derinamos su ESIF lėšomis finansuotomis palūkanų normos subsidijomis;2) užtikrinti, kad suteiktų lengvatinių paskolų palūkanų normos kompensavimo subsidija nebūtų finansuojama ESIF lėšomis;3) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 finansavimo (finansavimo sutartyje nustatytos netinkamos FP ir palūkanų normos subsidijų derinimo sąlygos), priimti sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių įskaitytų lėšų dalį ir patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant užtikrinti tikslų viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo tiesioginių išlaidų priskyrimą traukinių eismo įmokai, atskirti geležinkelių paslaugų įrenginius nuo viešosios geležinkelių infrastruktūros.
Susisiekimo ministerija ir AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“ 2019 m.lapkričio 22 d. pasirašė Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio viešosios geležinkeliųinfrastruktūros turto, išskyrus jo užimamą valstybinę žemę, ir Lietuvos valstybei nuosavybės teisepriklausančių geležinkelių paslaugų įrenginių, išskyrus jų užimamą valstybinę žemę, patikėjimosutartį.
(V) EX.48 Fiksuotojo įkainio metodika parengta neatsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą Rekomenduojame SADM atnaujinti Užimtumo ir socialinės įtraukties priemonių dalyvių maitinimo fiksuotojo įkainio nustatymo pagrindimą: paaiškinti, kas yra laikoma maitini-mo paslaugomis, ir užtikrinti, kad metodikos taikymas nepažeistų patikimo finansų valdymo principo, bei imtis susijusių korekcinių veiksmų.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti prieigos teisių suteikimo tvarką, užtikrinant griežtesnę šių teisių suteikimo kontrolę.
Įgyvendinat 5.5 rekomendaciją, numatyta įgyvendinti 2 priemones. Įgyvendinant 1 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikta sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, revizija. Nustatyta 100 sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 2 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikus sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją, nustatė 24 tokius sudarytus teisių/rolių rinkinius („krepšelius“), kurie gali būti pašalinti neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų. i.MAS teisės / rolės buvo pašalintos. Priemonė įgyvendinta.
Siekiant tobulinti aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos teisinį reguliavimą, parengti ir įgyvendinti priemones, kurios užtikrintų šią sritį reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėseną.
Siekiant tobulinti aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos teisinį reguliavimą, įgyvendinamos priemonės, užtikrinančios šią sritį reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėseną.
Siekiant tobulinti paramos priemonių sukeliamos administracinės naštos valdymą, apibrėžti jos vertinimo procesą.
Tobulinant paramos priemonių sukeliamos administracinės naštos valdymą apibrėžtas administracinės naštos paramos priemonėse vertinimo procesas, nustatyti administracinės naštos vertinimo rodikliai.
Siekiant laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, numatyti papildomas priemones, užtikrinančias, kad viešinimo procesas atitiktų nustatytus reikalavimus.
Įgyvendinus suplanuotas priemones, sudarytos prielaidos laiku ir kokybiškai parengti teritorijų planavimo dokumentus, kompleksiškai viešinti teritorijų planavimo ir žemėtvarkos dokumentų sprendinius.
Atnaujinti reikiamą sukurtų IS dokumentaciją.
Įgyvendinant rekomendaciją, buvo atnaujinta sukurtų IS dokumentacija:•patvirtintas standartizuotas sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos; privačios sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos) privalomos dokumentacijos šablonas;•sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų valdytojos, turinčios duomenų mainų sutartis dėl ESPBI informacinės sistemos naudojimo, suderino ir atnaujino sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų privalomą dokumentaciją.
Siekiant išvengti ilgalaikės žalos aplinkai, numatyti ir įgyvendinti priemones, kad pavojingomis cheminėmis medžiagomis užterštos teritorijos būtų sutvarkytos.
Siekiant išvengti ilgalaikės žalos aplinkai numatytos ir įgyvendintos priemonės cheminėmis medžiagomis užterštų teritorijų sutvarkymui. Nustatytos užterštų teritorijų valdymo reglamentavimo tobulinimo kryptys.Aplinkos ministro įsakymu patvirtintos Regioninės pažangos priemonės Nr. 02-001-06-08-03 (RE) „Sutvarkyti praeityje užterštas ir pažeistas teritorijas“ finansavimo gairės.
Siekiant užtikrinti, kad pagal sutartis rezervuotas maisto produktų atsargų kiekis būtų laikomas tiekėjų nurodytose vietose, sustiprinti kontrolę, tikrinant tiekėjų galimybes užtikrinti rezervavimo sutartyse nustatyto kiekio ir rūšies atsargų tiekimą.
Siekiant užtikrinti, kad galintys dirbti asmenys galėtų lengviau integruotis į darbo rinką, ir remti negalinčių dirbti socialinį aktyvumą: parengti teisės aktų pakeitimus įvertinus papildomos socialinės pašalpos įsidarbinus skyrimo sąlygas ir taikymo praktiką.
2020-05-07 priimti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimai (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), kuriais supaprastinti papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijai ir sudarytos palankesnės sąlygos ją gauti (10 str. 1 d.): atsisakyta gaunamo darbo užmokesčio dydžio ribojimo („lubų“) (iki 2 minimaliųjų mėnesinių algų); atsisakyta reikalavimo, kad įsidarbinusio asmens šeimos nariai turi atitikti bent vieną iš Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme nustatytų sąlygų, kurioms esant turi teisę į piniginę socialinę paramą. Taip pat padidintas papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus dydis ir jis diferencijuotas priklausomai nuo mokėjimo trukmės (nuo 100 iki 50 proc. socialinės pašalpos, mokėtos per praėjusius 6 mėnesius iki įsidarbinimo, vidutinio dydžio). Šiais pakeitimais sudarytos palankesnės sąlygos nepasiturintiems gyventojams gauti papildomai skiriamą socialinę pašalpą įsidarbinus, didinama socialinės pašalpos gavėjų motyvacija integruotis į darbo rinką.
Išplėsti visuomenės informavimo turinį ir būdus, kuriais pacientai būtų skatinami laikytis pareigų ir įgyvendinti teises.
Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas (2019-03-28 ministro įsakymu Nr. V-371) Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašas. Jame naujai nustatyta ministerijos interneto svetainės struktūra (svetainės skyriai, poskyriai) ir administravimo atsakomybės (atsakingi padaliniai, asmenys). Siekiant identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus jos sklaidai, pacientų organizacijoms išsiųsti kvietimai teikti pasiūlymus dėl visuomenės informavimo turinio ir formos. Atsižvelgiant į juos, parengti infografikai apie pacientų teises ir pareigas, apie negalią turintiems žmonėms priklausančias paslaugas ir medicinos pagalbos priemones. Infografikai paskelbti ministerijos socialinio tinklo Facebook paskyroje, išplatinti sveikatos priežiūros įstaigoms, pacientų organizacijoms ir kt. Siekiant užtikrinti savalaikį aktualios informacijos perdavimą tikslinėms grupėms, atnaujintas ir papildytas pacientų organizacijų kontaktinių duomenų sąrašas, jais nuolat siunčiama aktuali Sveikatos apsaugos ministerijos informacija. Patvirtinus (ministro 2019-11-15 įsakymu Nr. V-1296) Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo pakeitimus, asmens sveikatos priežiūros įstaigos įpareigotos savo patalpose pacientams prieinamose vietose ir viešoje erdvėje skelbti informaciją apie pacientų teises, pareigas, priimtų įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarkos aktualią redakciją. Šių reikalavimų laikymosi priežiūrą pavesta vykdyti Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai. Reaguojant į tymų protrūkį, 2019 m. II ketv. parengtas informacinis vaizdo klipas apie skiepus ir galimybę išvengti užkrečiamų ligų plitimo, skirtas viešinti sveikatos priežiūros įstaigų turimuose ekranuose ir kitaip platinti visuomenei. Koronaviruso infekcijos metu ministerija savo Facebook paskyroje, kurią seka ir pavaldžios institucijos bei gydymo įstaigos, nuolat skelbė visuomenei aktualius infografikus ragindama jais dalintis, kad informacija pasiektų kaip galima didesnį skaičių gyventojų. Taip pat buvo parengti ir pagal poreikį išplatinti infografikai didžiausių Lietuvoje gyvenančių tautinių bendrijų kalbomis. Savanorių pagalba sukurtas interneto puslapis koronastop.lrv.lt bei vaizdo klipai, skatinantys likti namuose, saugoti save ir aplinkinius.
Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: kasmet vertinti Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį.
Kultūros ministerija, vertindama Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį, aprašė 2018 m. ir 2019 m. programos rezultatus, pateikė programos įgyvendinimo rodiklius ir įstaigų sėkmės pavyzdžius, palygino 2018 ir 2019 m. rodiklius. Vertinimo informacija paskelbta Kultūros ministerijos internetiniame puslapyje ir yra prieinama visuomenei.Ateityje ministerija programos poveikio vertinimų atlikti neplanuoja, argumentuodama tuo, kad minėta programa turėtų tapti metinės kūrybinės veiklos plano dalimi ir bus atliekami įstaigų veiklos vertinimai pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Atsižvelgiant į tai, rekomendacijos stebėsena baigiama.
Siekiant didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų rezultatyvumą, parengti ir patvirtinti specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje, ypač didelį dėmesį skiriant naujų specialiųjų kompetencijų ugdymui, ir ją įgyvendinti.
Jaunimo politikos strateginiuose dokumentuose (juose numatytuose kriterijuose) suvienodinti jaunimo amžiaus apibrėžtį taip, kaip numatyta LR Jaunimo politikos pagrindų įstatyme.
Ministerija peržiūrėjo jaunimo politikos strateginius dokumentus. Esminiai dokumentai jaunimo amžiaus tarpsnį apibrėžia taip, kaip nustatyta Jaunimo politikos pagrindų įstatyme – 14-29 metų. Dėl jaunimo amžiaus apibrėžties suvienodinimo visuose strateginiuose dokumentuose ministerija suorganizavo suinteresuotų institucijų susitikimą, kurio metu buvo nutarta, kad institucijos pagal galimybes rinks informaciją bei organizuos individualius susitikimus su atskiromis institucijomis dėl galimybės savo kompetencijos ribose rinkti duomenis apie 14-29 metų amžiaus asmenis.Tačiau atsižvelgiant į tai, kad šis jaunimo tarpsnis yra specifinis ir nevienalytis (kai jaunas žmogus būna mokiniu, studentu, kuria šeimą, dirba), taip pat į atlikto tyrimo duomenis, patvirtinančius, kad priemonės jaunimui turi būti planuojamos būtent atsižvelgiant į specifinius amžiaus tarpsnius, o ne visai tikslinei grupei iš esmės, ministerijos nuomone, suvienodinti jaunimo amžiaus apibrėžtį strateginiuose dokumentuose (tiek vykdomose priemonėse, tiek rodikliuose) netikslinga.
Turi būti užtikrintas kultūros ir meno ekspertų tarybų, komisijų poveikis / nauda padedant ministerijai formuoti politiką. Tam reikia įvertinti jų poreikį pagal Seimo, Vyriausybės, Kultūros ministerijos prioritetus, užtikrinti, kad visi įsakymai dėl darbo grupių būtų skelbiami viešai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius priimtus sprendimus.
Kultūros ministerija internetinio tinklalapio skiltyje „Komisijos ir darbo grupės“ nuo 2017 m. kovo mėn. skelbia informaciją apie sudarytas tarybas, komisijas ir darbo grupes ir ministro įsakymais patvirtintą jų sudėtį. Ministerijos kanclerio potvarkiu (2018 m. birželio 11 d. Nr. PV-10) nustatyta, kad bus viešinami galutiniai komisijų ir darbo grupių veiklos rezultatai/produktai. Ministerijos tinklalapyje skelbiamos tik kai kurių tarybų, komisijų 2018, 2019 m. veiklos ataskaitos, tačiau ataskaitose nėra informacijos apie priimtus sprendimus ir pateiktus pasiūlymus.Kadangi ministerija nesiima aktyvesnių veiksmų, kad būtų viešinami konkretūs tarybų, komisijų ir darbo grupių priimti sprendimai ir galutiniai aktualūs jų veiklos rezultatai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius patariamųjų institucijų priimtus ir jų pagrindu ministerijos patvirtintus sprendimus, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant suformuoti tinkamus žmogiškuosius išteklius, kad būtų galima efektyviai nagrinėti bylas, įvertinti teismų sistemai pavestoms funkcijoms įgyvendinti reikalingų žmogiškųjų išteklių poreikį ir priimti sprendimus dėl optimalaus teisėjų skaičiaus nustatymo ir operatyvesnio teisėjų korpuso ir jų komandos suformavimo. (Teisėjų taryba)
(V) EX.13 VI neužtikrino tinkamo FP išankstinio (ex ante) vertinimo parengimoAudito metu buvo teikta rekomendacija VI PV:1) nusimatyti kontrolės priemones, užtikrinančias FP išankstinio (ex ante) vertinimo turinio ir pagrįstumo vertinimą;2) nusimatyti kontrolės priemones, užtikrinančias tinkamą ir laiku atliekamą FP išankstinio (ex ante) vertinimo peržiūrą, atnaujinimo poreikio nustatymą bei atnaujinimo atlikimą.VI rekomendaciją įgyvendino, tačiau atsižvelgiant į tai, kad viena iš VI numatytų rekomendacijos įgyvendinimo priemonių yra Energijos efektyvumo išankstinio (ex ante) vertinimo ataskaitos atnaujinimas, kuris turės įtakos pastebėjimų ir rekomendacijų Nr. EX.14 ir EX.16 įgyvendinimui, rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena tęsiama.
Siekiant užtikrinti galimybę visapusiškai vertinti viešųjų pirkimų vykdymo efektyvumą, nustatyti rodiklius, leidžiančius sistemingai matuoti ir vertinti decentralizuotų viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą pagal laiko ir kainos kriterijus, o centralizuotų – pagal kainos kriterijų.
Atlikti Jaunimo reikalų departamentui pavestų ir faktiškai vykdomų funkcijų peržiūrą ir esant poreikiui jas patikslinti, įvertinant žmogiškųjų išteklių joms atlikti poreikį.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Jaunimo reikalų departamento darbuotojų pareigybių aprašymų ir Jaunimo reikalų departamento veiklos nuostatų analizę, lyginant su Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Jaunimo skyriaus darbuotojų pareigybių aprašymais ir veiklos nuostatais. Ministerijoje buvo atlikta struktūrinė pertvarka turėjusi įtakos jaunimo politikos srities funkcijų formavimo ir įgyvendinimo peržiūrai ir jų perplanavimui: įsteigta vyriausiojo jaunimo politikos patarėjo pareigybė, kuria siekiama užtikrinti politikos priemonių koordinavimo horizontalumą. Struktūrinė pertvarka atlikta ir Jaunimo reikalų departamente, perskirstant funkcijas, sumažinant vadovaujančių darbuotojų pozicijas. Seimui 2020-06-29 priėmus Jaunimo politikos pagrindų įstatymo Nr. IX-1871 2, 3, 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIII-3204, viešoji įstaiga Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūra išbraukta kaip jaunimo politiką formuojantis ir įgyvendinantis subjektas, o tarptautines ir Europos Sąjungos programas jaunimo srityje numatyta įgyvendinti ir (ar) administruoti jaunimo politiką įgyvendinančiai Vyriausybės įgaliota institucijai. Šiais pakeitimais pritariama Jaunimo reikalų departamento ir Jaunimo tarptautinio bendradarbiavimo agentūros sujungimui ir planuojama, jog nauja įstaiga pradėtų veikti 2021-07-01.
Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti arba koordinuoti įvertinimą, remiantis ūkinių veiklų, galinčių sukelti didžiausią žalą visuomenei, nustatymu bei kaštų ir naudos analize, priežiūros funkcijas ar jų dalį, kurios galėtų būti vykdomos privataus sektoriaus, kitų organizacijų ar savivaldybių, paliktos savikontrolei, taip pat – neprižiūrimas ūkio subjektų veiklas.
Lietuvos Respublikos ūkio ministro 2018 m. balandžio 9 d. įsakymu Nr.4-194 buvo sudaryta Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo galimybių įvertinimo darbo grupė, kuriai pavesta įvertinti, kurios iš Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąraše, patvirtintame LR Vyriausybės 2020-05-04 nutarimu Nr. 511, nurodytų priežiūros institucijų ir (ar) jų vykdomų funkcijų galėtų būti konsoliduojamos ir (ar) optimizuojamos. Darbo grupė įvertino konsolidavimo ir funkcijų optimizavimo galimybes septyniose prioritetinėse priežiūros srityse bei pateikė atitinkamus siūlymus, kuriuos Ūkio ministerija aptarė su atsakingų ministerijų atstovais. Šiuose pasitarimuose priimti sprendimai ir atskirų ministerijų nuspręstos įgyvendinti (suderintos) pavaldžių priežiūros institucijų konsolidavimo ir (ar) jų funkcijų optimizavimo iniciatyvos buvo įtrauktos į ministerijos parengtą Ūkio subjektų veiklos priežiūros institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių plano projektą. 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime Vyriausybė pritarė pateiktam Planui.AAI 2020 m. atliko rekomendacijų įgyvendinimo auditą „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“, kurio rezultatai parodė, kad įgyvendinant audito rekomendacijas ir priimant konsolidavimo sprendimus jie nepakankamai buvo pagrįsti priežiūros kaštų ir naudos analize, sukeliamos priežiūros naštos vertinimu, dėmesys kreiptas į institucijų skaičiaus mažinimą, o ne į priežiūros funkcijų peržiūrėjimą. Konsolidavimo plane nenumatytas priežiūros funkcijų perdavimas savivaldai ar verslo savikontrolei.
Tam, kad mažėtų valstybės biudžeto lėšų poreikis smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti, reikėtų panaudoti visas galimybes padidinti teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dalį specialioje šio fondo programoje.
2017-09-28 Baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL). 2019-06-27 Seimas priėmė Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 42, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 55, 67, 70, 71, 74, 75, 85, 92 ir 243 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuriame įtvirtinta galimybė kartu su bausme (išskyrus baudą) skirti baudžiamojo poveikio priemonę - įmoką į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taip pat šią priemonę taikyti ir juridiniams asmenims (tik su veiklos apribojimo bausme). Po atliktų pakeitimų ir Teisingumo ministerijai sustiprinus paskitų įmokų išieškojimo kontrolę per 2017 m. - 2019 m. didėjo teismo paskirtų ir išeiškotų įmokų dalis (2017 m. paskirta 425,5 tūkst. Eur, sumokėta 363 tūkst. Eur, 2018 m. paskirta 833,9,5 tūkst. Eur, sumokėta 655,5 tūkst. Eur, 2019 m. paskirta 761,6, sumokėta 628,5 tūksr. Eur), nurodytu laikotarpiu teismo paskirtos įmokos fonde sudarė apie 90 proc., iki audito atlikimo (2013-2015 m.) teismo paskirtų įmokų dalis fonde sudarydavo vidutiniškai apie 26 proc. Atitinkmai 2017-2019 m. mažėjo valstybės biudžeto lėšų dalis, panaudota smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti: 2017 m. valstybės biudžeto lėšos sudarė apie 61 proc. (iš valstybės biudžeto kompensuota 437,6 tūkst. Eur., iš fondo - 279,7 tūkst. Eur), 2018 m. - apie 24 proc. (iš valstybės biudžeto kompensuota 178,3 tūkst. Eur., iš fondo - 550,7 tūkst. Eur), 2019 m. ir 2020 m. I pusm. valstybės biudžeto lėšos smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti nebuvo naudojamos – visa žala kompensuota iš teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą – ir lėšų, gautų regreso tvarka.
Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti dėl priežiūros institucijų konsolidavimo pateiktus, bet neįgyvendintus, siūlymus, priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų ir juos vykdyti.
Ūkio ministro 2018 m. balandžio 9 d. įsakymu buvo sudaryta darbo grupė, kuri įvertino konsolidavimo ir funkcijų optimizavimo galimybes septyniose prioritetinėse priežiūros srityse ir pateikė atitinkamus pasiūlymus, kuriuos Ekonomikos ir inovacijų ministerija aptarė su atsakingų ministerijų atstovais ir parengė Ūkio subjektų veiklos priežiūros institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių plano projektą, kuriam Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime pritarė. Ekonomikos ir inovacijų ministerija įpareigota atlikti šio plano įgyvendinimo stebėseną ir Vyriausybės kanceliarijai teikti įgyvendinimo stebėsenos ataskaitas. Tolesnė rekomendacijos stebėsena netikslinga, nes AAI 2020 m. atliko rekomendacijų įgyvendinimo auditą „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“, kurio rezultatai parodė, kad įgyvendinant audito rekomendacijas ir priimant konsolidavimo sprendimus jie nepakankamai buvo pagrįsti priežiūros kaštų ir naudos analize, sukeliamos priežiūros naštos vertinimu, dėmesys kreiptas į institucijų skaičiaus mažinimą, o ne į priežiūros funkcijų peržiūrėjimą. Konsolidavimo plane nenumatytas priežiūros funkcijų perdavimas savivaldai ar verslo savikontrolei. Pateiktos rekomendacijos, kurios dar kartą leis atlikti esamos situacijos vertinimą ir pasiekti reikalingų pokyčių šioje srityje.
Siekiant, kad asmenų su negalia socialinių paslaugų plėtra ir integracija būtų pagrįsta patikimais duomenimis, atlikti asmenims su negalia teikiamų socialinių paslaugų išsivystymo ir poreikių analizę savivaldybių ir šalies mastu.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Socialinių paslaugų kataloge numatytų specialiųjų socialinių paslaugų išvystymo analizę pagal savivaldybių pateiktus duomenis apie organizuotas ir teiktas socialines paslaugas gyventojams per 2021 m. ir ministerijos disponuojamą informaciją apie asmenų, laukiančių socialinių paslaugų, skaičių savivaldybėse. Analizės metu socialinių paslaugų savivaldybėse išvystymas įvertintas pagal ministro patvirtintus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus. Vertinimas atliktas pagal atskiras socialines paslaugas ir šių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, darbingo amžiaus asmenims su negalia, vaikams ir jų šeimoms, vaikams su negalia ir jų šeimoms, likusiems be tėvų globos vaikams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims ir jų šeimoms). Socialinių paslaugų poreikis buvo vertinamas analizuojant paslaugų laukiančių asmenų eiles savivaldybėse. Ministerija socialinių paslaugų išvystymo analizę atliks kasmet.
Siekiant užtikrinti tolygiai kokybišką ugdymą ir efektyvesnį išteklių naudojimą, numatyti priemones, įpareigojančias ugdymo procesą organizuoti taip, kad nebūtų jungtinių bent 5-8 klasių ir jungtinių privalomų dalykų pamokų, jeigu neužtikrinama mokinių pažanga.
2021 -12- 22 d. priimtas Vyriausybės nutarimas Nr. 1110 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimo Nr. 768 „Dėl mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimo“ .Įsigaliojus formaliojo švietimo programas vykdančių mokyklų tinklo kūrimo taisyklių pakeitimams, savivaldybėms nustatyti nauji reikalavimai dėl mokyklų dydžio, sujungtų klasių taisyklių ir tolesnių pertvarkymo procedūrų, finansavimo reikalavimų: mažesnės nei nurodytos taisyklėse klasės nebus finansuojamos. Draudžiama jungti 5–8 klases ir pertvarkomos valstybinės mokyklos, kuriose mokosi 60 ar mažiau mokinių – jos negali veikti kaip juridiniai vienetai; mažinamas jungtinių klasių skaičius; mažų gimnazijų ir mažų mokyklų (kuriose mokosi mažiau nei 200 mokinių) skaičius nuo 2022 metų iki einamųjų metų rugsėjo 1 d. pradinės mokyklos, progimnazijos, pagrindinės mokyklos tipo mokyklos, kuriose pagal ikimokyklinio ugdymo, priešmokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo programas mokosi 60 ir mažiau mokinių, turi būti reorganizuojamos arba likviduojamos, išskyrus specialiąsias mokyklas, specialiojo ugdymo centrus. Išimtis taikoma tik specialiosioms mokykloms, kuriose mokosi 60 ir mažiau mokinių, turi būti reorganizuojamos arba likviduojamos pradedant 2024 metais iki einamųjų metų rugsėjo 1 dienos. Nuo 2022–2023 m. m. 1–4 bendrosios klasės gali būti jungiamos tik po dvi (rekomenduojama gretimas). Laukiamas pokytis įgyvendinant rekomendaciją įvyko iš dalies-2024-10-01 duomenimis, sujungtų pradinių po 3 ir daugiau klasių yra 76, o vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius bendrojo ugdymo mokyklose siekia 11,04 proc.
(S) EX.8 VI PV numatytos nepakankamos kovos su sukčiavimu kontrolės priemonės
Audito metu buvo teikta rekomendacija, VI PV numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias sukčiavimo rizikos vertinimo atlikimą, sukčiavimo rizikų nustatymą, joms taikomų prevencinių prie-monių nustatymą ir įgyvendinimo koordinavimą (kaip nustatyta LRVN 1090 patvirtintų taisyklių 199 p.). VI rekomendaciją įgyvendino patvirtindama (2017 m. liepos 14 d. ES investicijų departamento direktorius R. Dilba) atnaujintą Kovos su sukčiavimu priemonių taikymo procedūrą.
Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose nurodyti vidaus kontrolės sistemos elementams keliamus reikalavimus.
2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312, kuriame nustatyti vidaus kontrolės sistemos elementai (kontrolės aplinka, rizikos vertinimas, kontrolės veikla, informavimas ir komunikacija, stebėsena). Šiems elementams keliami reikalavimai detalizuoti 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtinto Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašo III skyriaus „Vidaus kontrolė“ trečiajame skirsnyje „Vidaus kontrolės elementai“, t. y. nustatyti kiekvieną vidaus kontrolės sistemos elementą apibūdinantys principai.
Įstatymo įgyvendinamuosiuose teisės aktuose apibrėžti Finansų ministerijos atliekamą vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesą (įskaitant ir finansų kontrolę) ir rezultatų pateikimą Seimui, Vyriausybei ir kitoms institucijoms, galinčioms priimti sprendimus dėl sistemos trūkumų pašalinimo ir tobulinimo.
2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad institucija, atsakinga už metodinį vadovavimą vidaus kontrolės srityje, yra Finansų ministerija, kuri finansų ministro nustatyta tvarka rinks informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis. 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Jo V skyriuje „Informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimas“ apibrėžtas Finansų ministerijos atliekamas vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesas. Detalizuota, kokią informaciją ir kokiais terminais viešųjų juridinių asmenų vadovai turi teikti Finansų ministerijai. Nustatyta, kad Finansų ministerija, remdamasi viešųjų juridinių asmenų vadovų pateikta informacija, analizuoja, kaip viešuosiuose juridiniuose asmenyse įgyvendinama vidaus kontrolė, nagrinėja vidaus kontrolės įgyvendinimo trūkumus ir rengia pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo tobulinimo, o nustačius sisteminių vidaus kontrolės trūkumų, teikia sprendimus priimančioms institucijoms pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo tobulinimo. Taip pat nustatyta, kad Finansų ministerijos parengta apibendrinta informacija apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešuosiuose juridiniuose asmenyse bus skelbiama Finansų ministerijos interneto svetainėje.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, peržiūrėti informacinių sistemų pažeidžiamumo valdymo praktiką ir didinti atsparumo įsilaužimui testavimo apimtis, remiantis OWASP ar kitomis pasauliniu mastu pripažintomis saugos testavimo praktikomis.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 18 d. įsakymu Nr. V-272 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2017 m. gegužės 8 d. įsakymo Nr. V-247 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų komponentų pažeidžiamumų valdymo“ pakeitimo“ įtvirtinta, jog rengiant viešųjų pirkimų dokumentus, atsparumo įsilaužimams testavimo viešojo pirkimo dokumentuose turi būti įtrauktas reikalavimas, kad testavimas turi būti atliekamas remiantis OWASP (30 punktas).
Paskirti vieną instituciją, kuri kauptų informaciją apie valstybės ir savivaldybių viešąsias įstaigas, ją analizuotų ir vertintų šalies mastu.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019-04-30 nutarimu Nr. 432 nuo 2020 m. sausio 1 d. pakeitė Vidaus reikalų ministerijos nuostatus, nustatydama, kad ministerija kaupia duomenis apie viešąsias įstaigas, kurių dalininkė (savininkė) yra valstybė ir (ar) savivaldybė, atlieka jų analizę ir vertina valstybės mastu; formuoja valstybės politiką viešųjų įstaigų srityje; rengia viešųjų įstaigų srities įstatymų projektus. Vidaus reikalų ministerija bendradarbiaudama su Vyriausybės strateginės analizės centru (STRATA) parengė 2016-2019 m. Viešojo sektoriaus ataskaitą, kurioje analizuojamas visas 2019 m. Lietuvoje veikęs viešasis sektorius, vertinami jo pokyčiai, teikiami pasiūlymai dėl tolesnio viešojo sektoriaus tobulinimo. Viešosios įstaigos analizuojamos ir kaip atskiras viešojo sektoriaus komponentas, ir viso viešojo sektoriaus veikimo kontekste, vertinami viešųjų įstaigų skaičiaus pokyčiai ir juos įtakoję priežastys. 2019 m. viešųjų įstaigų daugėjo, tam įtakos turėjo biudžetinių įstaigų, valstybės įmonių pertvarkymas į viešąsias įstaigas. Didžiausias tokių viešųjų įstaigų augimas stebėtas švietimo, mokslo ir sporto ministro valdymo srityje.
Sukurti visų sveikatos priežiūros specialistų poreikio planavimo sistemą, pagrįstą duomenų analize.
Siekiant nustatyti visų sveikatos priežiūros specialistų poreikio planavimo sistemą, pagrįstą duomenų analize, patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašas (ministro 2018-12-21 įsakymu Nr. V-1495). Apraše nustatyti principai, kuriais vadovaujantis vykdomas kompleksinis asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimas, siekiant nustatyti optimalų rengiamų, esamų bei trūkstamų specialistų skaičių; kokie duomenys naudojami ir jų šaltiniai; specialistų skaičiaus ir jų poreikio nustatymo rodikliai; esamos situacijos analizė bei skaičiavimai. Atsižvelgiama ir nustatyta vertinti paslaugų struktūros pokyčius, paslaugų poreikį regionuose, specialistų darbo krūvius, pasitraukimo iš profesijos, emigracijos prognozes ir kt. veiksnius. Numatyta, kad vienų metų prognozė gali būti koreguojama. Patvirtinta nauja aprašo redakcija (2020-06-18 įsakymu Nr. V-1520, patikslinta 2020-07-17), kurioje numatyta specialistų poreikį planuoti pagal įgytas specialistų profesines kvalifikacijas, be gydytojų įtraukiant ir kitus specialistus (tame tarpe slaugytojus (pagal specializacijas), akušerius ir kt.), pagal apskritis ir rajonus, pagal asmens sveikatos priežiūros įstaigas. Nustatant planuojamus asmenų priėmimo į studijas ir rezidentūrą skaičius valstybiniam užsakymui formuoti numatyta atsižvelgti į informaciją apie maksimalius universitetų ir kolegijų galimų parengti studentų ir rezidentų skaičius. Valstybinis užsakymas formuojamas studijoms ir rezidentūrai: nustatant siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendrą skaičių kolegijoms, universitetams) ir siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamą rezidentūrą vietų skaičių pagal rezidentūros programas ir universitetus, ir rekomenduojamą priėmimo į valstybės nefinansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendras skaičius kolegijoms bei universitetams).
Valstybės politikos teismo ekspertizių srityje formavimą ir jos įgyvendinimo organizavimą, koordinavimą ir kontrolę palengvintų, jei būtų: nuspręsta, kokiais būdais ministerijos, kurių valdymo srityje yra teismo ekspertizės įstaigos, galėtų prisidėti prie politikos formavimo ir jos įgyvendinimo organizavimo.
Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R–90 į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (TEVKT) sudėtį įtraukė Vidaus reikalų ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovus. TEVKT sudėtis patikslinta Teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-215. 2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Naujojoje įstatymo redakcijoje patikslinta teismo ekspertizės įstaigos sąvoka. Įstatymo 22 str. 2 d. papildyta nuostatomis, jog teismo ekspertizės įstaigos savininko teises ir pareigas įgyvendina Vyriausybė arba jos įgaliota valstybės valdymo institucija.
(V) EX.14 FP įgyvendinimas nepagrįstas išankstinio (ex ante) vertinimo rezultataisRekomenduojame VI:1) atnaujinti energijos efektyvumo išankstinį (ex ante) vertinimą, siekiant įsitikinti, kad šiuo metu įgyvendinama FP iš esmės pasieks tokius pat arba geresnius rezultatus, kokius pasiektų atliekant išankstinį (ex ante) vertinimą pasirinkta geriausia FP įgyvendinimo alternatyva;2) atsižvelgiant į atnaujinto išankstinio (ex ante) vertinimo rezultatus, tęsti FP veiklą, tik nustačius, kad įgyvendinama FP yra rezultatyvesnė nei išankstiniame (ex ante) vertinime pasirikta geriausia FP įgyvendinimo alternatyva;3) nenustačius, kad įgyvendinama FP yra rezultatyvesnė, registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 finansavimo (FP įgyvendinimas nepagrįstas išankstinio (ex ante) vertinimo rezultatais), priimti sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį ir patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: su-mažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant, kad teismų administracinės ir organizacinės veiklos patikrinimai padėtų tobulinti teismų darbo organizavimą, siūlome užtikrinti, kad atliktų patikrinimų rezultatai būtų susisteminami, apibendrinami ir nustatytu periodiškumu pateikiami Teisėjų tarybai.
Nacionalinė teismų administracija 2020-09-22 informavo, kad įgyvendinant rekomendaciją 2020-09-21 direktorius įsakymu Nr. 6P-124-(1.1) „Dėl teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų apibendrinimo ir pateikimo Teisėjų tarybai“ pavedė Teisės ir administravimo departamento Teismų veiklos skyriui kasmet atlikti teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų už praėjusius metus apibendrinimą ir iki einamųjų metų III ketvirčio pateikti apibendrintą informaciją bei siūlymus dėl galimų teismų veiklos tobulinimo priemonių svarstyti Teisėjų tarybai.
Gerinti kibernetinio saugumo rizikų valdymą: atnaujinti reikalavimus, metodikas ir diegti nacionalinį IT rizikų valdymą, leidžiantį veiksmingai valdyti šalies mastu aktualias rizikas.
Gerinant kibernetinio saugumo rizikų valdymą:- 2018-09-13 nutarimu Nr. 818 patvirtintas Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas, kuriame reglamentuoti reikalavimai, susiję su kibernetinio saugumo subjektų atliekamu ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimu;- 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planas, kuriame nustatytos priemonės kibernetinio saugumo rizikoms valdyti. 2022 m. baigtos vykdyti plano priemonės, susijusios su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.
Siekiant išvengti galimų situacijų, kai įstatymuose nustatytais atvejais nėra stabdoma aplinkai kenksminga veikla, ir sudaryti galimybę teisingai įvertinti padarytą žalą aplinkai ir jos ištekliams, poįstatyminiuose teisės aktuose apibrėžti aplinkai kenksmingos veiklos stabdymo sąlygas ir nustatyti kriterijus, pagal kuriuos aplinkos apsaugos pareigūnas įvertintų kilusį pavojų ar žalą aplinkai.
Siekiant išvengti galimų situacijų, kai įstatymuose nustatytais atvejais nėra stabdoma aplinkai kenksminga veikla, ir sudaryti galimybę teisingai įvertinti padarytą žalą aplinkai ir jos ištekliams, parengtos gairės „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“
Inicijuoti Vyriausybės nutarimais patvirtintų valstybei svarbių ekonominių projektų peržiūrą ir spręsti dėl: tolesnio statuso reikalingumo projektams, kurie jau yra užbaigti, neįgyvendinami ar nepasiekę projekto įsipareigojimų.
Vadovaujantis Ekonomikos ir inovacijų ministerijos tinklalapyje pateikta informacija, jau yra priimti sprendimai dėl daugelio projektų statuso reikalingumo.2019 m. valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas panaikintas projektui „Jūros vartai“ ir „Susisiekimo komunikacijų, reikalingų sunkiasvoriams ir didžiagabaričiams kroviniams vežti naujos branduolinės (atominės) elektrinės statybai, parengimo valstybinės ir vietinės reikšmės keliuose projektas“. Po 2020-06-17 vykusio Vyriausybės posėdžio, priimti sprendimai dėl dar kelių projektų statuso reikalingumo: •Projektų grupė „Bernardinų takais“ (EIM su KM) - vykdomas projektas•Viešosios įstaigos „Europos parkas“ vykdomos muziejaus veiklos projektas (KM) - vykdomas projektas•Viešosios įstaigos Vilniaus futbolo akademijos vykdomo futbolo aikštynų Vilniuje, Karklų g. 35, projektui (VRM su ŠMSM); - neapsispręsta dėl statuso projektui reikalingumo•Daugiafunkcio Lazdynų sveikatinimo centro Vilniuje projektui (VRM) – vykdomas projektas•Projektas „Jūros vartai“Ekonomikos ir inovacijų ministerijos duomenimis, Kultūros ministerija, vykdydama LRV 2020-06-17 pasitarimo 1 klausimu protokolinį sprendimą, išnagrinėjo VšĮ „Europos parkas“ vykdomos muziejinės veiklos VSP tikslingumą ir š. m. spalio mėn. pateikė Vyriausybei naujos redakcijos nutarimo projektą, kuris priimtas (2020 m. spalio 14 d. nutarimas Nr. 1148). Nutarime numatyta, kad projektui išlaikomas valstybei svarbaus ekonominio projekto statusas.
(V) EX.31 LVPA į tinkamų finansuoti projekto veiklų apimtį įtraukė veiklas, neatitinkančias PFSA reikalavimų dėl de minimis pagalbosRekomenduojame LVPA iš naujo įvertinti projekto Nr. 01.2.1-LVPA-V-842-01-0001 veiklas, atsisakant arba pakeičiant kitomis veiklas, kurios turi valstybės pagalbos ar de minimis pagalbos požymių, perskaičiuoti projektui skirtą didžiausią galimą tinkamą finansuoti išlaidų sumą ir, atsižvelgiant į tai, pakeisti PS.
Savivaldybė pasirašė susitarimą prie sutarties dėl valstybės nekilnojamojo turto, valdomo patikėjimo teise, perdavimo panaudos pagrindais biudžetinei įstaigai - nustatytas 20 metų panaudos terminas, kaip numatyta teisės aktais.
Tobulinant ekspertinių paslaugų teikimo procesą, vertėtų: sukurti tinkamas teisines prielaidas įvertinti teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikaciją.
Įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcijai, sukurtos tinkamos teisinės prielaidos įvertinti teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikaciją: įstatymo 5-9 str. yra nustatyti reikalavimai asmenims, siekiantiems tapti teismo ekspertais (6 str.),teismo ekspertų veiklos principai, atsakomybė už Teismo ekspertų profesinės etikos kodekso pažeidimus, skundų nagrinėjimas (5 str.), teismo ekspertų kvalifikacijosos suteikimas, patvirtinimas ir pripažinimas, kvalifikacijos pažymėjimo išdavimas ir galiojimas (8 str.) bei teismo ekspertų kvalifikacijos pažymėjimo galiojimo terminas nepratęsimas, galiojimo sustabdymas ir galiojimo sustbadymo panaikinimas, pripažinimas negaliojančiu (9 str.). Įstatymo pakeitimais nustatyta, kad teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikacijos patikrinimą atlieka Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryba vadovaujantis teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos darbo reglamentu, kuris patvirtintas Teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-215. Įstatyme įtvirtintos nuostatos, kad Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryba, atlikdama funkcijas, susijusias su skundų nagrinėjimu, turi teisę gauti iš valstybės ir savivaldybių institucijų, taip pat registrų, valstybės informacinių sistemų, fizinių ar juridinių asmenų šioms funkcijoms atlikti reikalingą informaciją, duomenis ir paaiškinimus, dokumentus ar dokumentų nuorašus. Teismo ekspertizės įstaigos ir kitos kvalifikaciją suteikiančios institucijos pagal kompetenciją privalo pateikti Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybai informaciją ir paaiškinimus, ar ekspertiniai tyrimai buvo atlikti pagal kvalifikaciją ir tai sričiai taikomų teisės aktų reikalavimus.
Siekiant, kad vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: nustatyti, kokių tipinių vartojimo sutarčių projektų standartinės sąlygos turėtų būti derinamos su vartotojų teisių apsaugą užtikrinančiomis institucijomis.
Teisingumo ministerijos iniciatyva buvo priimti šie VVTAT direktoriaus įsakymai: Nr. 1-118, kuriuo buvo pakeistos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės ir Nr. 1-119, kuriuo buvo pakeistas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2020-05-29), kuriuose reglamentuotas išankstinis vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimas nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu. Šiais įsakymais nustatyta, kad VTTAT išankstinį vartojimo sutarties projekto standartinių sąlygų vertinimą atlieka verslininko prašymu ar savo iniciatyva. Verslininko prašymu išankstinis vartojimo sutarties projekto vertinimas atliekamas, jeigu vartojimo sritis patenka į rizikingiausią vartojimo sritį, kuri nustatoma kasmet, pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Teisingumo ministerija patikslino, kad VVTAT atlieka sutarčių projektų vertinimą savo iniciatyva, kai [prieš tai] VVTAT priėmus nutarimą, kuriame nustatomos vartojimo sutarties nesąžiningos sąlygos, verslininkas parengia naujos vartojimo sutarties projektą (standartines sąlygas). Taip pat jau galiojančių standartinių vartojimo sutarčių sąlygų vertinimas atliekamas vykdant vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu stebėseną (monitoringą), kuri atliekama vadovaujantis rizikos vertinimo, atlikto pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos apraše (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66) nustatytus kriterijus, rezultatais.
Užtikrinti, kad būtų sudarytos šio valstybės turto panaudos sutartys
Savivaldybė sudarė patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto panaudos sutartį su biudžetine įstaiga, įgyvendinančia valstybines funkcijas, kurioms turtas buvo perduotas.
Kėdainių rajono savivaldybės administracija
Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Konstitucijos nuostatų, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, nusprendus, kokius finansinius rodiklius ir kiek jų privalo patvirtinti Seimas ir kiek suteikti Vyriausybei teisių vykdyti biudžetą.
Konstitucinis Teismas (1999-07-09 nutarimas Nr.18/98) yra konstatavęs, kad „įstatymas gali būti keičiamas tik įstatymu“; „Konstitucijoje įstatymų leidybos delegavimas nenumatytas“; „pagal Konstituciją Vyriausybei nesuteikiama galių pačiai pakeisti biudžetą“. Valstybės biudžeto sudarymo ir vykdymo reguliavimas palieka galimybę perskirstyti Seimo patvirtintus asignavimus bei valstybės vardu skolintis ir pasiskolintus pinigus naudoti Vyriausybei ar jos įgaliotai institucijai viršijant Seimo patvirtintą bendrą Valstybės biudžeto rodiklių įstatymu patvirtintą asignavimų sumą, tačiau tokia praktika yra keistina, siekiant užtikrinti, kad valstybės biudžetas, kaip visuma ir atskiros jo pozicijos, kiek jos patvirtinamos Seimo, būtų ir keičiamos/peržiūrimos Seimo, o ne kiti įgaliojami tai padaryti. Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant didinti vartotojų informuotumą, parengti institucijoms, atsakingoms už vartotojų švietimą, švietimo organizavimo gaires, kuriose būtų nustatyta, kaip turėtų būti identifikuojami vartotojų švietimo poreikiai, planuojamos švietimo priemonės ir vertinamas įvykdytų švietimo priemonių rezultatyvumas.
Siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas pakeistas teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymu Nr. 1R-218, jame numatant, kad Vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba parengė, suderino su atsakingomis institucijomis bei Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus 2020 m. rugsėjo 7 d. įsakymu Nr. 1-196 „Dėl vartotojų švietimo gairių patvirtinimo“ patvirtino Vartotojų švietimo gaires, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/30679400f26311eaa12ad7c04a383ca0).
Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą:1.2. sukurti centralizuotą valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros koordinavimo mechanizmą, apimantį informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą laiku, sprendimų koordinavimą ir valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų būklės vertinimą.
Siekiant užtikrinti valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros efektyvų naudojimą, panaikinti fizinės infrastruktūros ir paslaugų dubliavimą: - numatytas tinklų plėtros koordinavimo mechanizmas, apimantis informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą, plėtros planavimo ir su tuo susijusios informacijos skelbimo ir teikimo tvarką (2017-12-18 Vyriausybės nutarimas Nr. 1056 "Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo");- valstybės valdomų elektroninių ryšų tinklų planavimo tvarka papildyta reikalavimais dėl valstybės el. ryšių tinklų infrastruktūros bendrojo naudojimo. Akcinėms bendrovėms ir (ar) uždarosioms akcinėms bendrovėms, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, rekomenduojama nuolat teikti informaciją Susisiekimo ministerijai arba jos įgaliotai institucijai ar įstaigai apie savo valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų įkainius (2020-09-23 Vyriausybės nutarimas Nr. 1044 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017 m. gruodžio 18 d. nutarimo Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo").
Siekiant užtikrinti investicijų į Lietuvos Respublikos Vyriausybės vertybinius popierius (VVP) ir su jomis susijusių ūkinių operacijų apskaitos teisingumą, papildyti apskaitos vadovą nuostatomis dėl VVP pirminio pripažinimo metu sukauptų palūkanų įvertinimo (kaupimo laikotarpio nustatymo).
Siekiant vykdyti įrodymais grįstą politiką, priimti pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei: tobulinti valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenos sistemą.
Tobulinant valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenos sistemą įdiegtas socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentas Lietuvai. Remiantis EUROMOD mokesčių-išmokų mikrosimuliaciniu modeliu sukurtos skurdo ir nelygybės prognozių, piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodiklių metodikos, pagal kurias planuojama atlikti reguliarius vertinimus.Modelis yra reguliariai atnaujinamas ir naudojamas vertinant numatomą planuojamų įgyvendinti socialinių išmokų sistemos pokyčių poveikį skurdui, nelygybei, valstybės biudžetui. 2020 m. buvo atlikti poveikio vertinimai priimant sprendimus dėl socialinės paramos dydžių pakeitimų ir kitų priemonių įvedimo, susijusių su COVID-19 (koronaviruso infekcijos) pandemijos socio-ekonominių padarinių švelninimu. Taip pat atlikti pensijų indeksavimo ir papildomų išmokų, piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams, išmokos vaikui (vaiko pinigų) pakeitimų poveikio vertinimai ir kt. Remiantis modeliu taip pat atliktas tyrimas „Socialinės paramos išmokų nepaėmimas: Europos Sąjungos taikomų metodikų apžvalga ir pritaikymas Lietuvoje”, skaičiuojami piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodikliai, pateiktos skurdo ir nelygybės prognozės 2020 m. EUROMOD pagalba atlikti poveikio vertinimai ir kiti tyrimai skelbiami ministerijos interneto svetainėje.Valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio stebėsenai pradėjus naudoti EUROMOD, sudarytos galimybės priimti įrodymais pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei.
Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų numatyti priemones, užtikrinančias, kad viešojo valdymo institucijos vykdytų paslaugų kokybės tyrimus, kurių metu būtų nustatyti stebėsenos duomenys, reikalingi pateikti į informacinę sistemą.
2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymu Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) pavesta viešojo administravimo subjektams, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai, administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją), taip pat nustatyti teikiamos administracinės paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti administracinės paslaugos kokybę. Nauju reglamentavimu sustiprinama viešojo administravimo subjektų atsakomybė už jų administruojamų viešųjų bei administracinių paslaugų kokybę. Įstatyme numatytos priemonės sudarė sąlygas sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, o tolimesnė sistemos veikimo stebėsena pagal atskiras viešojo sektoriaus sritis, bus tęsiama strateginių tyrimų metu.
Anykščių rajono savivaldybės administracija
Anykščių r. savivaldybė peržiūrėjo ir atnaujino Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą.
Siekiant žinoti tikrąjį šalies nusikalstamumą, atlikti tyrimus ar apklausas, kurios parodytų nusikaltimų latentiškumą.
Anykščių r. savivaldybė sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka išbraukė iš inventorizavimo aprašų.
Siekiant didinti informacijos prieinamumą visuomenei, numatyti informacijos sklaidos gerinimo būdus ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo ir taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo procesuose.
Numatyti informacijos sklaidos gerinimo būdai: įtvirtinta, kad paraiškos dėl taršos leidimų bei patikslintos paraiškos dėl TIPK leidimų išdavimo yra skelbiamos viešai ir suinteresuota visuomenė gali susipažinti bei teikti pasiūlymus ar pastabas, o Aplinkos apsaugos agentūra priimdama sprendimą turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus; parengta ir viešai paskelbta informacinė medžiaga visuomenei apie visuomenės dalyvavimą PAV procedūrose.
Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: patikslinti metinės įstaigų veiklos vertinimo tvarką, detalizuojant veiklos vertinimo rodiklius ir nustatant jų reikšmes.
Patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys (2019-11-14 įsakymas Nr. ĮV-748). Kriterijai išskirstyti pagal veiklos vertinimo sritis/temas bei detalizuoti aprašant kriterijaus paskirtį, sudėtinius elementus, apskaičiavimo būdą. Taip pat patvirtintos (2019-12-13 įsakymas Nr. ĮV-826) naujos įstaigų metinio veiklos plano ir ataskaitų formos taikant konsoliduotus rodiklių rinkinius. Nacionalinės ir valstybinės įstaigos 2020 m. veiklos planus parengė pagal naujas metinio veiklos plano formas ir nusimatė siektinas rodiklių, patvirtintų vieningame kriterijų rinkinyje, reikšmes. Tačiau ne visų nacionalinių įstaigų metiniuose veiklos planuose, suderintuose su Kultūros ministerija, suplanuoti kokybiniai rodikliai (pvz.: nenumatytas lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas, įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius). Atsižvelgiant į įstaigų argumentus (pvz., lankytojų skaičiaus apribojimai dėl COVID-19) ir į tai, kad siekiant tikslesnių duomenų, rodikliai bus suplanuoti 2021 m., rekomendacijos stebėseną baigiame.
Siekiant užtikrinti reikiamą saugos reikalavimų įgyvendinimą, įgyvendinti trūkstamas IT saugos priemones ir peržiūrėti Asmens dokumentų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimus.
Siekiant užtikrinti reikiamą saugos reikalavimų įgyvendinimą, Asmens duomenų išrašymo centras prie Vidaus reikalų ministerijos įgyvendino trūkstamas IT saugos priemones ir peržiūrėjo Asmens duomenų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimus: 2018-09-27 įstaigos direktoriaus įsakymu patvirtintas Asmens duomenų gamybos informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas; 2018-10-10 informacijos saugos valdymo sistemos (ISVS) rizikų registre detalizuotos kritiškos funkcijos; 2018-09-27 atliktas Asmens dokumentų gamybos informacinės sistemos (ADGIS) veiklos tęstinumo išbandymas. Asmens dokumentų gamybos informacinė sistema (ADGIS) neįteisinta kaip atskira informacinė sistema, tačiau ji prijungta kaip Dokumentų gamybos posistemis prie Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos (ADIS). Dokumentų gamybos posistemis įtrauktas į (ADIS) nuostatus, kurie patvirtinti 2020-03-31 Vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”.
Siekiant, kad ministerijos pavaldžių įstaigų veikla būtų rezultatyvesnė:pavaldžioms įstaigoms (Valstybinei augalininkystės tarnybai ir Žuvininkystės tarnybai) nustatyti kokybinius veiklos rodiklius įgyvendinant ministerijos programos priemones;kasmet visoms pavaldžioms įstaigoms teikti grįžtamąjį ryšį apie jų veiklos vertinimo rezultatus.
Siekiant, kad profesionaliojo scenos meno politika būtų formuojama įrodymų pagrindu, sukurti teatrų ir koncertinių įstaigų valdymo modelį. Todėl: periodiškai atlikti įstaigų veiklos efektyvumo ir įstaigų veiklos atitikimo nacionalinės ar valstybinės profesionaliojo scenos meno įstaigos funkcijoms vertinimą.
Kultūros ministro 2019-06-10 įsakymu Nr. ĮV-400 patvirtinti Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatai, pagal kuriuos 2019 m. atlikti 2 įstaigų (Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro bei Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro) veiklos vertinimai. Pakeitus vertinimo tvarką (2020-06-08 įsakymas Nr. ĮV- 719), nuo 2020 m. Kultūros ministerija įstaigų veiklą kasmet vertins pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Ministerija pagal nustatytus kriterijus bei kitą susijusią informaciją įvertino įstaigų 2019 m. veiklą ir 2020-11-23 įsakymu Nr. ĮV-1392 patvirtino Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų/ įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijas. Tačiau vertinant įstaigas ar jų grupes, išanalizuotos ne visos veiklos vertinimo kriterijų rinkinyje numatytos vertinimo sritys. Pavyzdžiui, nebuvo vertinti ir lyginti kokybiniai įstaigų rodikliai: įstaigų gautos nominacijos/premijos/apdovanojimai, lankytojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje procentas. Rekomendacijos stebėseną baigiame, kadangi tolimesnį įstaigų veiklos vertinimą stebėsime ministerijai įgyvendinant rekomendaciją „finansavimą sieti su įstaigų metiniais veiklos vertinimo rezultatais“.
Vilniaus m. savivaldybės apskaitoje duomenys apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą yra tikslūs ir išsamūs.
Informacija apie Joniškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto dalį yra tiksli ir parodo tikrąją valdomo nekilnojamojo turto apimtį.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemą, kuri užtikrintų patikimą tikrinamų atvejų atranką, sisteminių pažeidimų pašalinimą.
Tobulinant duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemą bei užtikrinant patikimą tikrinamų atvejų atranką ir sisteminių pažeidimų pašalinimą, Valstybinė mokesčių inspekcija parengė Metodiką dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo. 2020-11-20 raštu Nr. (14.7-20 E) R-5601 „Dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“ ši metodinė medžiaga buvo pateikta apskričių valstybinių mokesčių inspekcijų (AVMI) už duomenų saugą atsakingiems asmenims. Metodikoje numatyti pagrindiniai atrankos kriterijai ir rekomendacijos dėl tobulinimo galimybių.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulinti saugos politiką, joje detaliau numatyti juridinių asmenų sutikimų dėl jų duomenų pateikimo tvarką, išsamiai apibrėžtų i.MAS duomenų naudojimo tikslą, duomenų nuasmeninimo ir panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras ir atnaujintų duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelį.
Siekdama užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, tobulindama saugos politiką, Valstybinė mokesčių inspekcija:- i.MAS nuostatuose išsamiai reglamentavo i.MAS duomenų naudojimo tikslą (2019-12-18 įsakymas Nr. VA-104);- Duomenų tvarkymo Valstybinėje mokesčių inspekcijoje taisyklėse reglamentavo duomenų nuasmeninimo, duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras ir juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarką (2020-06-15 įsakymas Nr. V-267);- Informacijos klasifikavimo valstybinėje mokesčių inspekcijoje apraše atnaujino duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelį (2020-06-03 įsakymas Nr. V-249).
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, gerinti esamą supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą.
Siekiant užtikrinti pakankamą mokesčių mokėtojų duomenų saugos lygį, Valstybinė mokesčių inspekcija parengė Duomenų saugos nuostatų pakeitimus, kuriais nustatė: - detalesnį supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą (2020-02-10 įsakymas Nr. V-57); - pareigą saugos įgaliotiniui atlikti supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolę ne rečiau kaip vieną kartą per ketvirtį (2019-11-19 įsakymas Nr. V-197).
Kauno r. savivaldybė sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka išregistravo iš Nekilnojamojo turto registro.
Šiaulių r. savivaldybė peržiūrėjo ir atnaujino Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą.
Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: nustatyti valstybės ir savivaldybių institucijų bei vartotojų asociacijų bendradarbiavimo būdus ir formas.
Siekiant stiprinti bendradarbiavimą su vartotojų asociacijomis, 2020-01-14 Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, įsigaliojusį 2020-07-01. Šiuo įstatymu įgaliotosioms vartotojų asociacijoms suteiktos teisės atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą), teikti ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo ir grupės ieškinius, kai grupės ieškiniu reiškiami reikalavimai kyla iš vartojimo teisinių santykių. Nuo 2021-01-01 įsigaliojo įstatymo nuostata, leidžianti įgaliotosioms vartotojų asociacijoms teisingumo ministro nustatyta tvarka gauti išlaidų, susijusių su šių teisių įgyvendinimu apmokėjimą.
Nustatyti valstybinės geodezijos, kartografijos, erdvinių duomenų rinkinių ir kitos produkcijos saugojimo tvarką ir trukmę ir atitinkamai patikslinti šio turto amortizacijos normatyvus.
Nacionalinės žemės tarnybos 2019-08-01 įsakymu patvirtinta geodezinės ir kartografinės veiklos produkcijos saugojimo tvarka, 2019-07-31 įsakymu patvirtinti šios produkcijos amortizacijos normatyvai.
Joniškio r. savivaldybė valstybinėms funkcijoms nereikalingą patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka perdavė valstybės įmonei Turto bankas.
Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus 2013-01-10 įsakymu Nr. 1P-(1.3.)-23 patvirtintų Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos informacijos teikimo teisėsaugos institucijoms taisyklių 17 p. (2014-09-12 įsakymo Nr. 1P-(1.3.)-346 redakcija) nustatyta, kad struktūrinis padalinys, nustatęs Nacionalinės žemės tarnybos veiklos srityje padarytus viešojo intereso pažeidimus, kurių negalima ištaisyti administracine tvarka, nedelsdamas, bet ne vėliau kaip per 20 darbo dienų nuo sužinojimo apie pažeidimą dienos, kreipiasi į prokuratūrą dėl viešojo intereso gynimo.
Kauno r. savivaldybė sunykusį patikėjimo teise valdytą valstybės nekilnojamąjį turtą teisės aktų nustatyta tvarka nurašė iš inventorizavimo aprašų.
Prienų rajono savivaldybės administracija
Prienų r. savivaldybės apskaitoje registruoti visi savivaldybės patikėjimo teise valdomi valstybės nekilnojamojo turto objektai.
Telšių rajono savivaldybės administracija
Visas Telšių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas valstybės nekilnojamasis turtas yra registruotas savivaldybės apskaitoje.
Parengti duomenims atverti (duomenų rinkmenų sudarymo, licencijavimo, atlyginimo už duomenų teikimą ir jų teikimo portalui ir kt.) reikalingus teisės aktus.
Siekiant, kad duomenų atvėrimo reikalavimų rinkinys būtų išsamus pagal jų aprėptį, nebūtų ribojimų ir atitiktų tarptautines šios srities valdymo gerąsias praktikas:- 2017 m. lapkričio 24 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e).- 2020 m. gruodžio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, jog parengtos ir 2020 m. gruodžio 29 d. Susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos. Atvirų duomenų vadovas, detalizuojantis duomenų atvėrimo procesą ir būtinus etapus, parengtas ir paskelbtas Atvirų duomenų portale.
Siekiant užtikrinti, kad įstatymų rengimui ir leidybai būtų skiriama pakankamai laiko, o skubos ir ypatingos skubos tvarka taikoma tik išimtiniais atvejais, kai to reikalauja nenumatytos ypatingos socialinės, ekonominės ar politinės šalies gyvenimo aplinkybės, siūlome Seimo statute nustatyti aiškius ir konkrečius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima siūlyti Seimui įstatymų projektus svarstyti taikant skubos ar ypatingos skubos tvarką ir spręsti klausimą dėl termino, kuris skiriamas Vyriausybei išvadoms dėl svarstomo projekto pateikti, keitimo tikslingumo.
Audito metu nustatyta, kad Seimui pateiktų įstatymų projektų gausa ir itin dažnai taikoma skubos ar ypatingos skubos tvarka svarstant projektus trumpina įstatymų projektams svarstyti skirtą laiką, todėl nesudarytos sąlygos nustatyti tinkamą teisinį reguliavimą ir užtikrinti įstatymų leidybos proceso skaidrumą bei viešumą, nes taikomi ne visi įprastai įstatymų projektų svarstymo tvarkai būdingi etapai, mažėja galimybė teisėkūroje dalyvauti suinteresuotiems asmenims. Seimo statute (162 str. 2 ir 3 d.; 164 str. 1 ir 2 d.) nurodyta, kas turi teisę teikti siūlymus taikyti skubos ar ypatingos skubos tvarką ir kokiu būdu priimami sprendimai dėl šių tvarkų taikymo, bet nenustatyti kriterijai ar aplinkybės, kurioms esant būtų teikiami motyvuoti siūlymai dėl skubos ar ypatingos skubos tvarkos. Taikant ypatingos skubos svarstymo tvarką, laikas tarp svarstymo stadijų ypač sutrumpėja. 2019-12-04 įsigaliojo Seimo statuto Nr. I-399 162 ir 164 str. pakeitimai, kuriais griežčiau reglamentuojama, kada įstatymų projektai gali būti svarstomi, taikant skubos ar ypatingos skubos tvarką:-Įstatymų projektų svarstymo skubos tvarka procedūra gali būti taikoma tik ypatingais atvejais, kai dėl susidariusių politinių, socialinių, ekonominių ar kitų aplinkybių būtina skubiai nustatyti naują ar pakeisti galiojantį teisinį reglamentavimą siekiant užtikrinti svarbius visuomenės ir valstybės interesus, apsaugoti kitas konstitucines vertybes. -Ypatingos skubos tvarka procedūra gali būti taikoma tik tais atvejais, kai būtina nedelsiant užtikrinti gyvybiškai svarbius visuomenės ir valstybės interesus, t. y. įvedant arba įvedus karo ar nepaprastąją padėtį, taip pat ją atšaukiant, skelbiant arba paskelbus mobilizaciją, skelbiant demobilizaciją, priimant sprendimą panaudoti ginkluotąsias pajėgas ginkluoto užpuolimo atveju ir (ar) prireikus ypač skubiai vykdyti tarptautinius įsipareigojimus, stichinės nelaimės ar kitomis ekstremaliomis aplinkybėmis, kilus tokiai grėsmei valstybės ar visuomenės saugumui, kuriai pašalinti būtini ypač skubūs Seimo sprendimai. Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas 2019-09-26 parengė Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 138 straipsnio pakeitimo projektą Nr. XIIIP-3020(2), kuriuo pasiūlė nustatyti ilgesnį, 30 darbo dienų (vietoje nustatyto 4 savaičių) terminą Vyriausybei išvadoms dėl įstatymų projektų Seimui pateikti. Seimas apsvarstė termino, kuris skiriamas Vyriausybei išvadoms dėl svarstomo projekto pateikti, keitimo tikslingumą ir šį projektą atmetė. Seimo statuto pakeitimais nustačius kriterijus ar aplinkybės, kurioms esant būtų teikiami motyvuoti siūlymai dėl įstatymų projektų svarstymo skubos ar ypatingos skubos tvarka, sudaro sąlygas užtikrinti, kad įstatymų rengimui ir leidybai būtų skiriama pakankamai laiko, o skubos ir ypatingos skubos tvarka būtų taikoma tik išimtiniais atvejais. Atsižvelgiant į tai, laikome rekomendaciją įgyvendinta.
Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti įvertinti arba koordinuoti institucijų funkcijų vertinimą, remiantis Viešojo administravimo įstatymo 361 str. 2 d., nustatyta priežiūros apimtimi, nuspręsti, kurios institucijos priskirtinos ir jas priskirti verslo priežiūros institucijoms.
Seimui 2020 m. gegužės 28 d. priėmus naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojo nuostatos aiškiau apibrėžiančios, kas yra laikoma verslo priežiūrą atliekančiu viešojo administravimo subjektu ir kokias pagrindines funkcijas atlieka priežiūrą vykdantis subjektas.Vadovaujantis įstatymo 31 str. 2 d. laikoma, kad viešojo administravimo subjektas vykdo ūkio subjekto veiklos priežiūrą, jeigu atlieka ūkio subjekto veiklos patikrinimus. Tai yra esminis bruožas, priežiūros institucijas skiriantis nuo kitų viešo administravimo funkcijas vykdančių subjektų.Atsižvelgiant į įstatymo pakeitimus 2020-05-20 patikslintas Vyriausybės nutarimas Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ ir atnaujintas šiuo nutarimu tvirtinamas Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąrašas.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų specializuotiems prokurorams apimtis ir užtikrinti, kad šiose mokymuose dalyvautų visi specializuoti prokurorai.
Priėmus sprendimus dėl CPO LT teisinės formos, inicijuojant teisinio reglamentavimo pakeitimus arba pagal galiojantį reglamentavimą pakeitus CPO LT juridinio asmens formą, nustatyti būtinomis sąnaudomis ir investicijomis grįstą CPO LT finansavimo modelį, užtikrinant:•paslaugų įkainių taikymo atveju – jų nustatymo principus, apskaičiavimo tvarką ir vieningą taikymą visoms perkančiosioms organizacijoms, kurios naudojasi CPO LT paslaugomis; •objektyvų finansavimo iš valstybės biudžeto poreikio įvertinimą, apibrėžiant jo skyrimo tikslus ir atitinkamai nustatant korektiškus stebėsenos rodiklius, kuriais gali būti įvertintas tų tikslų pasiekimas.
Paskirti atsakingą instituciją arba suteikti reikiamus / atitinkamus įgaliojimus Ūkio ministerijai, kad būtų koordinuojamas verslo priežiūros politikos įgyvendinimas, teikiama metodinė ir kita pagalba, užtikrintas ministerijų, priežiūros institucijų ir savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas.
Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, kuriuo Ekonomikos ir inovacijų ministerijai suteikti įgaliojimai atlikti ūkio subjektų veiklos priežiūros stebėseną. Įstatyme įteisinta nuostata, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerijos prašymu ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančios priežiūros institucijos įpareigojamos teikti dokumentus ir kitą informaciją, reikalingą įvertinti ūkio subjektų veiklos priežiūros vykdymo būklę. Viena iš funkcijų numatyta įstatymo 31 str. priežiūrą atliekančioms institucijoms – tarpusavio bendradarbiavimas. Pakeitimais siektas sustiprinti ministerijos, kaip verslo priežiūros politikos formuotojos, verslo priežiūros sistemos tobulinimo koordinatorės vaidmuo. Vyriausybė atsižvelgdama į naujos redakcijos įstatymo nuostatas, 2020-05-20 patvirtino nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimus, kuriais įtvirtino Ekonomikos ir inovacijų ministerijai ir Teisingumo ministerijai pareigą teikti kasmetines ataskaitas Vyriausybei apie verslo priežiūrą Lietuvoje ir pranešti apie priežiūros funkcijų optimizavimo eigą ir rezultatus, teikti pasiūlymus ir rekomendacijas dėl priežiūros funkcijų optimizavimo priemonių ir jų įgyvendinimo.
(V) EX.38 EM PV nenumatyta PFSA ar jų keitimo projektų derinimo eilės tvarkaRekomenduojame EM PV numatyti kontrolės priemones, užtikrinančias PFSA ar jų keitimo projektų derinimo su atitinkamomis institucijomis eilės tvarką, kaip tai nustatyta LRVN 1090(485) patvirtintų taisyklių 691 p.
Rekomendacija įgyvendinta - EM pateikė 2018-10-09 EMĮ Nr.1-274 pakeitimą (nauja redakcija išdėstytas VII sk.), kurio 71-84 p. numatytas PFSA ar jo pakeitimo projekto derinimo su atitinkamomis institucijomis, nurodytomis LRVN 1090(485) 68.2.1-68.2.4p. ir socialiniais partneriais, eilės tvarka.
Tam, kad būtų užtikrintas užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimas, derėtų: nustatyti, kurie teismo ekspertai (privatūs, dirbantys teismo ekspertizės įstaigoje), kokiais atvejais, kokių rūšių ekspertinius tyrimus gali atlikti, ir sudaryti visiems paslaugų teikėjams vienodas konkurencines sąlygas.
Siekdama užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą ir sudaryti visiems paslaugų teikėjams vienodas konkurencines sąlygas, Teisingumo ministerija:- parengė Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 pakeitimo įstatymo projektą, kuris registruotas Seime (projektas 2018-10-19 Nr. XIIIP-2650, priimtas 2020-06-04 Nr. XIII-3028). 2020-07-01 įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcijai, nustatytos teismo ekspertizių rūšys, kurių negali atlikti privatūs teismo ekspertai (21 str. 4 d.). Naujoje teismo ekspertizės įstatymo redakcijoje nurodoma, kad privatūs teismo ekspertai taip pat negali atlikti ekspertinių tyrimų, kurie sudaro valstybės, tarnybos paslaptį, jeigu asmuo neturi leidimo dirbti, susipažinti ar gauti tokią informaciją, ar kuriuos draudžia atlikti kiti įstatymai. Įstatyme taip pat nustatyta, kad teismo ekspertizės įstaigoje sudaryta kvalifikacinė komisija gali suteikti teismo eksperto kvalifikaciją tos rūšies ekspertizėms, kurios yra atliekamos toje įstaigoje, asmenims, nedirbantiems įstaigoje, bet norintiems įgyti teismo eksperto kvalifikaciją (8 str. 3 d.).- pasiūlė Generalinei prokuratūrai peržiūrėti Generalinio prokuroro rekomendacijas dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo ir apsvarstyti galimybę atsisakyti pirmenybės skirti ekspertinį tyrimą valstybės teismo ekspertizės įstaigoms (2017-02-01 ministerijos raštas Nr. (1.16)7R-970). Generalinė prokuratūra 2021-02-10 įsakymu Nr. I-26 „Dėl Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2011-01-18 įsakymo Nr. I-14 „Dėl Rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ pakeitimo“ nustatė, kad užduotis atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę gali būti skiriama valstybės institucijose (įstaigose) dirbantiems ir (ar) privatiems specialistams ar ekspertams; taip pat nustatė užduoties atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę inicijavimo ir apmokėjimo tvarką, kai tyrimas skiriamas atlikti privatiems teismo ekspertams ar specialistams; - inicijavo apmokėjimo sistemos baudžiamajame procese, kad lėšos būtų skiriamos tyrimus užsakantiems subjektams, o ne teismo ekspertizės įstaigoms, pakeitimo galimybių svarstymą Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryboje (TEVKT). 2017-05-02 TEVKT posėdyje buvo nutarta nepritarti siūlymui pakeisti apmokėjimo už ekspertinius tyrimus sistemą. Valstybės kontrolė 2017-11-14 raštu Nr. S-(40-4345)-1425 kreipėsi į Vyriausybės kanceliariją ir pasiūlė, sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, spręsti ir apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese apmokėjimo klausimą. Sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA) 2020 m. atlieka valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti Vyriausybės kanceliarijai 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant 2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.
Tam, kad būtų užtikrintas užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimas, derėtų: numatyti priemones, kurios padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus.
Siekdama užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą ir sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, Teisingumo ministerija: - pasiūlė suinteresuotoms institucijoms atlikti žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų analizę;- sudarė darbo grupę teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti ir vertinti, ar teismo ekspertizės įstaigų konsolidacija padėtų spręsti ekspertų trūkumą ir sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Ministerija Vyriausybės kanceliarijai 2019-02-25 pateikė darbo grupės teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti išvadas.- patvirtino teisėsaugos institucijų mokymo programas, kuriose įtraukti mokymai teismo ekspertizių klausimais. - parengė 2021 -2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos projektą (https://tm.lrv.lt/lt/struktura-ir-kontaktai/administracine-informacija/planavimo-dokumentai), kuriame numatytos priemonės padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Vyriausybės kanceliarija įpareigojo Vyriausybės strateginės analizės centrą (STRATA) 2020 m. atlikti valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant 2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.
Siekiant užtikrinti strategijos „Lietuva 2030“ pažangos darbų (siekių) nuoseklų įgyvendinimą, nustatyti duomenų atvėrimo vertinimo ir stebėsenos sistemą, fiksuojančią šios srities metinę pažangą ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikį, kurį įvertintų ir nepriklausomi ekspertai.
Siekiant nustatyti duomenų atvėrimo ir vertinimo stebėsenos sistemą:- 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 22 p. numatytas skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymas, sudėtis ir darbo tvarka (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e). Taip pat numatyta (2.1. p.) pareiga viešojo sektoriaus subjektams į strateginius veiklos planus ar kitus planavimo dokumentus įtraukti duomenų atvėrimo pažangos vertinimą ir jo rezultatus pateikti Susisiekimo ministerijai. - 2018 m. gegužės 17 d. atlikta analizė dėl užsienio šalių taikomos duomenų atvėrimo pažangos ir poveikio vertinimo praktikos ir politikos formuotojui parengtos išvados bei pasiūlymai. Nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą atlieka ES Europos Duomenų Portalo užsakymu nepriklausomų ekspertų atliekami tyrimai, OECD organizacija, DESI (nuoroda: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi). 2020 m. tyrime dalyvavo 35 šalys, Lietuva pakilo 13 vietų aukščiau ir užėmė 11 vietą. - 2020 m. gruodžio 29 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija nurodė, jog parengtos atvirų duomenų pažangos vertinimo ir poveikio vertinimo metodikos. Metodikos yra suderintos ir, atsižvelgiant į tai, kad Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos buvo patvirtintos 2020 gruodžio 29 d., duomenų atvėrimo pažangos vertinimo ir poveikio vertinimo metodikas numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d. - 2021 m. kovo 22 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad Dokumentų rinkinių atvėrimo stebėsenos metodika suderinta su institucijomis ir buvo patvirtinta įsakymu 2021 m. kovo 8 d. Nr. TE-13. Taip pat nurodė, jog nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą kiekvienais metais atlieka nepriklausomi ekspertai ES Europos Duomenų Portalo užsakymu (https://www.europeandataportal.eu/en/dashboard/2020), taip pat Lietuvos atvirų duomenų pažangą vertina OECD organizacija (http://www.oecd.org/gov/digital-government/ourdata-index-policy-paper-2020.pdf) bei DESI tyrimas (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi).
Kuriant naują duomenų atvėrimo technologinį sprendimą (portalą), techninėje specifikacijoje numatyti, kad bus įdiegtos gerosios praktikos rekomenduojamos grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcijos.
2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Duomenų rinkinių portalo (DRP) techninės specifikacijos projektas yra parengtas ir jame numatyti aplinkos, skirtos rekomenduojamoms gerosioms praktikoms, grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcionalumai ir jų įgyvendinimas. 2020 m. gruodžio 29 d. EIM pateiktais duomenimis, DRP techninį aprašymą (specifikaciją), kuri yra suderinta su institucijomis, numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d.2021 m. kovo 22 d. EIM informavo, jog DRP techninis aprašymas (specifikacija) patvirtintas ir užregistruotas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre (www.registrai.lt)
Siekiant užtikrinti teisėtą asignavimų valdymą rekomenduojame keisti Švietimo mainų paramos fondo teisinę formą.
(V) EX.40 APVA nevertina projektų stebėsenos rodiklių reikšmių pagrįstumoRekomenduojame APVA PV nusimatyti kontrolės priemones, užtikrinančias, kad projektų TF vertinimo metu būtų įvertinamas stebėsenos rodiklių reikšmių pagrįstumas.
APVA numatė vidaus kontrolės priemones, skirtas suvaldyti projekto stebėsenos rodiklių nustatymą ir įgyvendinimo vertinimą.
Atsižvelgiant į įstaigos veiklos pobūdį ir kitus ypatumus, Apskaitos vadove nustatyti kito nematerialiojo turto (valstybinės geodezijos, kartografijos, erdvinių duomenų rinkinių ir kitos produkcijos) grupavimo, pirminio pripažinimo ir paskesnio vertinimo (atnaujinimo) metodus.
Nacionalinės žemės tarnybos 2019-09-17 įsakymu patikslintame Apskaitos vadove nustatyti nematerialiojo turto grupavimo, pirminio pripažinimo principai ir kiti apskaitos ypatumai.
Siekiant užtikrinti tinkamą tiesioginę įtaką eksploatavimo nutraukimo pabaigai turinčių projektų ir jų darbų vykdymą, tobulinti projektų valdymo procesą.
VALSTYBĖS ĮMONĖ IGNALINOS ATOMINĖ ELEKTRINĖ
Siekiant užtikrinti tinkamą tiesioginę įtaką eksploatavimo nutraukimo pabaigai turinčių projektų ir jų darbų vykdymą, buvo tobulinamas projektų valdymo procesas. Atliktas projektų brandos lygio vertinimas (įskaitant rizikų valdymą), įgyvendintos projektų valdymo tobulinimo rekomendacijos, pagal tarptautinius projektų valdymo standartus sertifikuoti projektų vadovai.Galutiniame eksploatavimo nutraukimo plane numatytų projektų įgyvendinimas 2024 metų pabaigoje pasiekė 59 proc.
Paskirti visų Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių duomenų valdymo įgaliotinius.
Paskirti Vidaus reikalų ministerijos valdomų informacinių išteklių (sistemų UR, IBPS, VRPR, KTPR, KTPVR, SVIS, ARSIS, NETAIS, ATPR, N.VSIS,IAŽR, HDR, N.SIS) duomenų valdymo įgaliotiniai. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas VRIP duomenų valdymo įgaliotinis. Stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
(V) EX.41 Projekto TF vertinimo metu APVA iš naujo neįvertino planuojamų gauti projekto pajamųRekomenduojame APVA atsižvelgiant į pasikeitusias prielaidas iš naujo įvertinti bendrai finansuojamų iš Europos Sąjungos fondų lėšų projektų, iš kurių gaunama pajamų, paraiškos dėl projekto finansavimo priedą, kurį projekto vykdytojas pateiks su galutiniu projekto mokėjimo prašymu.
Siekiant duomenimis grįsto valdymo vertinti kontrolės procedūrų poveikį ir rezultatyvumą: nustatyti ir reguliariai vertinti su nelegaliu darbu susijusį rodiklį, parodantį, kokia dalis nustatytų nelegalaus darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.
Siekiant vertinti kontrolės procedūrų poveikį, patvirtintos (2019-12-16 įsakymu Nr. EV-363) Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės. Taisyklėse nustatyta, kad nelegalaus darbo kontrolės pakankamumui matuoti būtų skaičiuojamas nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis. Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklį Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) pradėjo skaičiuoti nuo 2020 m. I ketvirčio. VDI atliktos analizės duomenimis 2020 m. I ketvirtį nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas buvo 26,7 proc., 2020 m. I pusmetį – 33,4 proc., 2020 m. III ketvirtį – 40,4 proc., 2020 m. – 38,1 proc. 2020 metų VDI veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 30 proc.VDI teritorinių skyrių 2021 m. planinėse užduotyse nustatyta nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo siektina reikšmė – 31 proc. 2021 m. I ketvirtį apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 32,2 proc. Kontrolės procedūrų poveikis - nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis vertinamas periodiškai (kas ketvirtį), metiniai rodikliai skelbiami VDI interneto svetainėje.
Inicijuoti VĮ Turto banko atlygio už administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas apskaičiavimo teisinio reguliavimo pakeitimus, kurie skatintų VĮ Turto banką siekti efektyvesnės veiklos.
Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo su šio turto naudotojais sudarytos administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto panaudos ir turto valdymo ir priežiūros sutartys buvo pakeistos į administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos sutartis. Įsigaliojo administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto nuomos modelis.
Siekiant gerinti asmenims su negalia teikiamų paslaugų kokybę, imtis priemonių dėl poreikių nustatymo ir įdarbinimo procesų tobulinimo (parengti klausimyną / anketą asmenų su negalia įsidarbinimo galimybėms ir poreikiams nustatyti bei rekomenduojamų paslaugų / priemonių sąrašą pagal nustatytas asmenų įsidarbinimo galimybes; patvirtinti atvejo vadybos taikymo metodiką, kurioje būtų nustatyta asmenų atranka, poreikių nustatymas, individualus užimtumo veiklos plano sudarymas, stebėsena, koordinuotos pagalbos organizavimas).
Siekiant gerinti asmenims su negalia teikiamų paslaugų kokybę, patvirtinta Atvejo vadybos taikymo metodika Užimtumo tarnybos atvejo vadybininkams (2020-07-24 įsakymu Nr. 290), kurioje nustatyti asmens poreikių įvertinimo etapai ir įrankiai, asmenų grupės priskyrimas vadybininkams, individualizuotų paslaugų teikimo ir koordinavimo plano parengimas, stebėsena, bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis teikiant koordinuotą pagalbą, pateikta geroji praktika. Nuo 2021 m. liepos 1 d. informacinėje sistemoje įdiegta ir pradėjo veikti statistinio profiliavimo sistema. Šios sistemos veikimui užtikrinti buvo atlikti Paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims tvarkos aprašo pakeitimai: atnaujinta įsidarbinimo galimybių vertinimo anketa ir patikslintas darbo ieškančio asmens priskyrimas vienai iš įsidarbinimo galimybių grupei, įvertinus statistinio profiliavimo modelio rezultatus bei lemiamų kriterijų įtaką įsidarbinimo galimybėms. Įdiegtas socialinės pagalbos žemėlapis. Užimtumo tarnybos vidinėse tvarkose aiškiai apibrėžtos tikslinės asmenų grupės, kurioms specialistai taiko atvejo vadybos principą, išgrynintos atvejo vadybininkų funkcijos, sukurti paslaugų organizavimo kliūčių užimtumui turintiems klientams procesai, nubraižytos darbo rinkai besirengiančių bei asmenų su negalia aptarnavimo schemos, sukurta ribotų įsidarbinimo galimybių asmenims paslaugų poreikio identifikavimo sistema. Tinkamai įvertintas paslaugų poreikis leidžia planuoti Užimtumo tarnybos veiklos kryptis, paslaugų teikimui pasitelkiant tiek Užimtumo tarnybos specialistus, tiek išorės partnerius (savivaldybes per užimtumo didinimo programas, nevyriausybines organizacijas ar kitus suinteresuotus partnerius, kurie gali įsitraukti į paslaugų teikimą).Identifikuotas paslaugų poreikis yra atvaizduojamas savivaldybių švieslentėje , atskirai ribotų įsidarbinimo galimybių bedarbiams, darbo rinkai besirengiantiems asmenims, o taip pat darbo rinkai besirengiantiems asmenims su negalia (pagal kliūtis užimtumui). Vyksta nuolatinis atvejo vadybininkų kompetencijų tobulinimas - organizuojami vidiniai bei pasitelktų mokymo paslaugų teikėjų, konsultantų mokymai. Pasiektas pokyčio rodiklis- per metus įdarbintų asmenų su negalia dalis nuo tais metais registruotų asmenų su negalia siekia 33,4 proc.
Siekiant užtikrinti didesnį KAS viešųjų pirkimų efektyvumo ir skaidrumo rezultatų pasiekimą, parengti ir įgyvendinti veiksmų planą viešųjų pirkimų vertinimo rodiklių pasiekimui gerinti.
Peržiūrėti ministerijos sudarytas panaudos sutartis lyginant su faktiškai sveikatos priežiūros įstaigoms perduotu naudotis valstybės turtu ir, esant reikalui, inicijuoti jų atnaujinimą ar sudaryti naujas sutartis, taip užtikrinant, kad visas valstybės turtas sveikatos priežiūros įstaigoms naudotis būtų perduotas pagal tinkamiausias sąlygas tam turtui valdyti.
Sveikatos apsaugos ministerija, 2017 m. atlikusi sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę, nusprendė savivaldybių sveikatos priežiūros įstaigų naudojamą valstybės turtą perduoti savivaldybių nuosavybėn, taip sumažinant ministerijos valdomo turto apimtis. 2017-2019 m. Vyriausybės nutarimais šis turtas perduotas 58 savivaldybių nuosavybėn. Nustačiusi 7 be teisinio pagrindo perduoto turto atvejus, ministerija šį turtą nurašė (6 atvejais, kai turtas buvo netinkamas naudoti) ir Vyriausybės nutarimu (2018-01-24 Nr. 80) perdavė savivaldybės nuosavybėn. Ministerija peržiūrėjo sudarytas neterminuotas, pasibaigusias panaudos sutartis ir atnaujino (sudarė naujas, teisės aktus atitinkančias) panaudos sutartis su pavaldžiomis įstaigomis dėl beveik viso įstaigoms perduoto ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo, nematerialiojo bei nekilnojamojo turto.Įsigaliojus (nuo 2020-01-01) Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 3 ir 36 straipsnių pakeitimams (2019-09-26 Nr. XIII-2443), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis turi būti perduotas viešosioms įstaigoms iki 2020-11-01. Ruošiantis šiam perdavimui, atliktas gydymo įstaigoms panaudos sutartimis perduoto valstybės turto palyginimas su faktiškai įstaigų veikloje naudojamu turtu, priimti sprendimai dėl įstaigų veikloje nenaudojamo turto pardavimo viešame prekių aukcione, nurašymo ir likvidavimo arba perdavimo valdyti kitiems subjektams. Vyriausybei 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 nustačius valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarką, ministerija organizuoja ilgalaikio materialiojo turto perdavimo gydymo įstaigoms valdyti patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį procesus. Rekomendacijos stebėseną baigiame, nes turto perdavimo procesas užsitęsė nepaisant įstatyme numatyto termino dėl techninių aplinkybių pradėjus derinti turto perdavimo procesą su kitomis institucijomis.
Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų finansavimo sistema motyvuotų savivaldybes veikti efektyviau ir siekti geresnių rezultatų, nustatyti, kad skiriant finansavimą savivaldybėms, būtų nustatomi tikslai, siektini rodikliai ir rezultatai.
Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės nutarimas, 2021-04-28 Nr. 292 „Dėl Lietuvos Respublikos strateginio valdymo įstatymo, Lietuvos Respublikos regioninės plėtros įstatymo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, 7 straipsnio 1 ir 4 dalių ir Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo 141 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo“) VIII skyriuje „Valstybės biudžeto dotacijos savivaldybėms“ nustatyta, kad skiriant finansavimą savivaldybėms nurodomos praėjusiais metais pasiektos ir per biudžetinius metus siektinos stebėsenos rodiklių reikšmės. Naujas reglamentavimas turėtų motyvuoti savivaldybes naudojant valstybės biudžeto lėšas veikti efektyviau ir siekti geresnių rezultatų.`
Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: užtikrinti, kad periodiškai būtų vertinamas institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, veiklos rezultatyvumas ir valdoma informacija, reikalinga politikai vartotojų teisių apsaugos srityje formuoti.
Siekiant užtikrinti, kad periodiškai būtų vertinamas institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, veiklos rezultatyvumas ir valdoma informacija, reikalinga valstybės politikai vartotojų teisių apsaugos srityje formuoti: - Pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos nuostatai (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-80), kuriuose patikslintos Tarybos funkcijos, numatant, kad Taryba kasmet analizuoja ne tik vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų informaciją apie jų veiklą, bet ir jų veiklos rezultatus, teikia pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų ir vartotojų asociacijų veiklos tobulinimo ir (ar) koordinavimo; teikia pasiūlymus ministerijoms, institucijoms dėl teisės aktų, reglamentuojančių vartotojų teisių apsaugą, priėmimo ir keitimo ir kt. Vykdant patikslintas Tarybos funkcijas 2021-02-05 Tarybos posėdyje aptarti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos, vartotojų asociacijų vykdytų projektų rezultatai. - Teisingumo ministro 2021-01-07 įsakymu Nr. 1R-2 Tarybos sudėtis papildyta įtraukiant daugiau vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų atstovus (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Lietuvos transporto saugos administracijos, Lietuvos ryšių reguliavimo tarnybos, Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir kt. institucijų atstovus). - Patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-82), kuriame nustatyta Tarybos vykdomos valstybės ir savivaldybių institucijų, įgyvendinančių savo funkcijas vartotojų teisių apsaugos srityje, veiklos koordinavimo tvarka. Apraše numatyta, kad Taryba surinks iš institucijų aktualią informaciją, kurią apibendrinusi parengs vartotojų teisių apsaugos būklės ir vartotojų teisių apsaugos institucijų veiklos metinę apžvalgą. Apžvalga bus skelbiama Tarybos interneto svetainėje ir pristatoma bei aptariama Tarybos posėdyje. - Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas papildytas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo organizavimu ir koordinavimu (teisingumo ministro 2020-07-13 įsakymas Nr. 1R-218). Vadovaujantis šiuo aprašu, 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pateikta informacija apie nagrinėtus vartojimo ginčus, teisėkūros iniciatyvas, susijusias su vartotojų teisių apsauga, vartotojų švietimo veiklas ir kt. aktuali informacija (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879). - Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės (VTTAT direktoriaus 2020-09-07 įsakymas Nr. 1-196), surinkta informacija apie planuojamas vartotojų švietimo veiklas ir parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas.
Siekiant užtikrinti efektyvią vartotojų teisių apsaugą, būtina veiksmingai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vartotojų teisių apsaugos srityje, todėl siūlome, bendradarbiaujant su kitomis ministerijomis, atsakingomis už tam tikros vartojimo srities reguliavimą: nustatyti, kokios valstybės ir savivaldybių institucijos turi organizuoti vartotojų švietimą, ir užtikrinti, kad būtų koordinuojama šių institucijų veikla organizuojant vartotojų švietimą.
Teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymu Nr. 1R-218 papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo koordinavimu, numatant, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet iki kovo 1 dienos parengia vartotojų švietimo veiklos planą, kuriame nurodo vartotojų švietimo prioritetines sritis, priemones ir vartotojų švietimą vykdančias institucijas, taip pat numatyta, kad vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (VVTAT 2020-09-07 įsakymu Nr. 1-196). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk) bei atlikta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pristatyta praėjusių metų vykdyta vartotojų švietimo veikla (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).
Užtikrinti, kad pataisos įstaigos organizuotų nuteistųjų įdarbinimą už pataisos įtaigos teritorijos ribų, kauptų ir sistemintų informaciją apie darbingumo lygį ir turimą specialybę.
Siekiant užtikrinti nuteistųjų ir suimtųjų užimtumą: Kalėjimų departamentas patvirtino Nuteistųjų laisvės atėmimo bausme resocializacijos reformos Lietuvoje koncepcijos įgyvendinimo priemonių planą, kuriame numatytos priemonės, orientuotos į nuteistųjų / suimtųjų kryptingą užimtumą (2020-05-10 įsakymas V-153). Priėmus Bausmių vykdymo kodekso pakeitimus, reglamentuojančius nuteistųjų užimtumo organizavimo tvarką ir kitus su nuteistųjų užimtumu susijusius klausimus, Kalėjimų departamentas patvirtino priemones, įgyvendinančias naujas kodekso nuostatas (2021-01-04 įsakymas Nr. V-3). Teisinio reglamentavimo pokyčiai ir Kalėjimų departamento patvirtintos priemonės sudaro prielaidas įdarbinti kuo daugiau nuteistųjų ir suimtųjų.
Visų medicinos praktikos kvalifikacijos rūšių specialistams nustatyti ir pagal klinikinės praktikos raidą atnaujinti medicinos normas.
Sveikatos apsaugos ministras 2018-12-19 įsakymu Nr. V-1470 patvirtino medicinos normų rengimo ir atnaujinimo 2019, 2020 ir 2021 m. planus. 2019 m. parengtos ir sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtintos trijų gydytojų specialybių medicinos normos: „MN 164:2019 Vaikų infekcinių ligų gydytojas“; „MN 168:2019 Gydytojas vaikų reumatologas“; „MN 146:2019 Plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos gydytojas“. Pagal ministerijos medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planus 2020 m. atnaujinta 17 Lietuvos medicinos normų ir priimti jų pakeitimai, 2021 m. I pusm. – 14 medicinos normų pakeitimai.
Numatyti priemones užtikrinančias LEZ valstybinio valdymo ir priežiūros sistemos veikimą ir viešojo sektoriaus įsipareigojimų LEZ valdymo bendrovėms įgyvendinimą.
1) Išnagrinėjus galiojančius teisės aktus nuspręsta Vyriausybės nutarimu (o ne Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymu) įtvirtinti Ūkio ministerijos įgaliojimus tvirtinti LEZ stebėsenos tvarką. Šie įgaliojimai nustatyti Vyriausybės 2018-05-23 nutarimu Nr. 494, keičiančiu 1998-07-24 nutarimą Nr. 932 „Dėl LEZ valstybinės priežiūros vykdymo“.2) LEZ stebėsenos tvarka patvirtinta ūkio ministro 2018-06-01 įsakymu Nr. 4-338 „Dėl LR veikiančių LEZ verslo planų įgyvendinimo, LEZ veikiančių įmonių ir LEZ valdymo bendrovių veiklos rezultatų stebėsenos atlikimo tvarkos aprašo ir duomenų apie LEZ valdymo bendrovių ir LEZ įmonių veiklą bei jų veiklos rezultatus sąrašo formos patvirtinimo“.3) Ūkio ministerija, įgyvendindama paramos LEZ ir pramonės parkų inžinerinei infrastruktūrai įrengti sukūrimo, konsoliduojant finansinius išteklius priemonę, yra atlikusi šiuos veiksmus:• pavedė VšĮ „Investuok Lietuvoje“ ir ji išanalizavo galimus gamybinių pastatų infrastruktūros laisvosiose ekonominėse zonose ir pramonės parkuose sukūrimo teisinius modelius.• Ūkio ministerija Vidaus reikalų ir Susisiekimo ministerijoms pateikė pasiūlymus dėl identifikuotų teisinių modelių, kuriais būtų siekiama konsoliduoti finansinius išteklius, įgyvendinimo galimybių.• Ūkio ministerijos 2018-06-21 organizuoto Vidaus reikalų ir Finansų ministerijų atstovų pasitarimo metu aptarti Ūkio ministerijos pasiūlymai dėl bendros infrastruktūros sukūrimo finansavimo.
Siekiant užtikrinti efektyvų bylų nagrinėjimą, sudaryti visiems teismams reikiamas sąlygas nuotoliniu būdu organizuoti teismo posėdžius
Siekiant, kad kiekvienuose teismo rūmuose būtų sudarytos sąlygos teisėjams organizuoti teisminius procesus panaudojant stacionarią ar mobilią vaizdo konferencijų įrangą arba kitus įrankius, leidžiančius teismui organizuoti nuotolinius posėdžius: •Nacionalinė teismų administracija 2021 m. visuose Lietuvos teismuose arba jų rūmuose (100 proc.) sudarė galimybę naudotis nuotoline vaizdo stacionaria arba mobilia įranga arba kitais įrankiai, kurie leidžia vykdyti posėdžius nuotoliniu būdu.•2021-06-01 priimti Baudžiamojo kodekso pakeitimai reglamentuojantys informacinių ir elektroninių ryšių technologijų naudojimą baudžiamajame procese. Teisinio reglamentavimo pokyčiai ir Nacionalinės teismų administracijos priimti sprendimai sudaro prielaidas teismams organizuoti posėdžius nuotoliniu būdu.
Kupiškio raj. savivaldybė patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamo turto registro duomenis peržiūrėjo ir atnaujino.
Paskirtai institucijai arba Ūkio ministerijai pavesti suplanuoti ir įgyvendinti veiksmus priežiūros institucijų veiklai tobulinti (rizikos vertinimu pagrįsta veikla; tarpusavio bendradarbiavimas; teisės aktų, reguliuojančių ūkio subjektų veiklą, vertinimas; darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo reikalavimai).
Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime patvirtino ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių planą, kuriame be priežiūros institucijų skaičiaus mažinimo ir priežiūros funkcijų optimizavimo sprendimų, inter alia, pritarta priemonėms, kuriomis siekiama tobulinti priežiūros institucijų veiklos procesus, lavinti priežiūros specialistų gebėjimus ir kelti jų kvalifikaciją. Įgyvendindama Konsolidavimo plane paskirtas priemones, ministerija parengė: Metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių darbuotojų adaptacijos proceso, Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo gaires, Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo metodiką, Statybų priežiūros srities reformų gaires, Priežiūros institucijose gaunamų skundų dėl ūkio subjektų veiklos nagrinėjimo tvarkos tobulinimo gaires ir Ūkio subjekto patikrinimais sukeliamos naštos skaičiavimo metodikos gaires bei teikė ataskaitas Vyriausybės kanceliarijai. Įgyvendindama vieną iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo projekto Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ veiklų, ministerija 2019-2020 m. laikotarpiu organizavo ir vykdė tikslinius priežiūros specialistų mokymus. Buvo parengtos 3 mokymų programos, seminarai vykdomi visuose Lietuvos regionuose, apmokyta 3500 priežiūros specialistų.
Siekiant užtikrinti savaime susiformavusių miškų apsaugą, ne vėliau kaip per 5 metus inventorizuoti ir į Miškų kadastrą įtraukti visus ne miško žemėje susiformavusius miškus, kurių vidutinis amžius ne mažesnis nei 20 metų.
Tobulinti kompensavimo už atliktus tvarkybos darbus mechanizmą, kad jis taptų patrauklesnis kultūros paveldą tvarkantiems ir prižiūrintiems valdytojams.
Įgyvendinant rekomendaciją, parengtas ir Seime įregistruotas Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2932, ir jame Kultūros ministerijos siūlymu nustatyta, kad mokesčiu neapmokestinamas nekilnojamasis turtas, už kurį mokestį moka fizinis ar juridinis asmuo, kai nekilnojamasis turtas (arba jo dalis) yra registruotas Kultūros vertybių registre, kaip kultūros paveldo objektas, yra naudojamas kultūros paslaugoms teikti ir jį valdantis fizinis ir juridinis asmuo yra sudaręs apsaugos sutartį, nurodytą Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme, ir galiojusią visą mokestinį laikotarpį. Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nauja redakcija 2024-06-24 buvo pateikta Vyriausybei (TAIS 23-14396(3). Šiame projekte Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nuostatos suderintos su Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektu Nr.XIVP-2932. Šio įstatymo projekto 47 straipsnyje "Kompensavimas nekilnojamojo kultūros paveldo objekto valdytojams" taip pat yra nustatytas naujas kompensavimo už kultūros paveldo objekto tvarkybą reglamentavimas. Priėmus naują Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo redakciją, bus peržiūrėti poįstatyminiai teisės aktai, tarp jų ir Privačios nuosavybės – prieinamų visuomenei lankyti valstybės saugomų nekilnojamojo kultūros paveldo objektų tvarkomųjų paveldosaugos darbų išlaidų kompensavimo tvarkos aprašas. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu atliekant kultūros srities aplinką.
Siekiant išvengti reikšmingo neigiamo poveikio aplinkai, numatyti priemones, kad, nustačius didesnę nei leistina taršą, ji būtų nutraukta.
Numatytos priemonės (parengta ir patvirtinta privalomųjų nurodymų davimo, pildymo ir įvykdymo kontrolės tvarka; padaliniams pateiktos rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo), kad, nustačius didesnę nei leistina taršą, ji būtų nutraukta.
Siekiant užtikrinti nuolatinį ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų vykdomos priežiūros veiklos gerėjimą ir tai, kad atliekamas priežiūros sistemos būklės vertinimas būtų kuo objektyvesnis ir parodytų faktinę būklę, patobulinti priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką (aiškiai apibrėžti vertinimo kriterijų skyrimą, užtikrinti, kad būtų vertinami ne tik kriterijų nustatymai, bet ir jų įgyvendinimas, rekomendacijos teikiamos visoms priežiūros institucijoms, kurių veiklos trūkumų nustatoma).
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2020 m. III ketv. patikslino Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) metodiką. Buvo peržiūrėtas vertinamųjų kategorijų turinys, atsisakyta perteklinių, besidubliuojančių klausimų, patikslintos klausimų formuluotės, vertinimas papildytas naujais aktualiais klausimais, patikslinti tam tikrų klausimų vertinamieji balai, svertiniai kategorijų koeficientai, patikslinta balų skaičiavimo tvarka, leidžianti objektyviau vertinti ir palyginti priežiūros institucijas, patikslinta, aiškiau nustatyta klausimų vertinimo balais skalė ir atlikti kiti pakeitimai.Priežiūros institucijų pažangos vertinimo (Švieslentės) 2020 m. tyrimo išvados 2021 m. kovo mėn. buvo pristatytos Vyriausybei, balandžio mėn. – priežiūros institucijoms ir ministerijoms. Remiantis kiekvienos institucijos vertinimo rezultatais, Ekonomikos ir inovacijų ministerija visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos tobulinimo. Ministerija organizuoja susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui ir gerajai praktikai aptarti. Siekdama, kad jos turimus ir tvarkomus duomenis būtų galima panaudoti veiklos analizei, priimamiems kitų ministerijų ir institucijų sprendimams pagrįsti, gerosios veiklos praktikos sklaidai, ministerija pradėjo interaktyviomis priemonėmis viešinti priežiūros institucijų pažangos vertinimo duomenis. Glaudesniam tarpinstituciniam bendradarbiavimui plėtoti sukūrė priežiūros specialistų diskusijoms skirtą „Facebook“ grupę.
Sukurti TUI pritraukimo politiką grįstą aiškia vizija, nuosekliais tikslais, nustatyti prioritetinius plėtrai verslo sektorius
2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas“. Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.2014 m. buvo patvirtintas „TUI Invest Lt+“ aprašas. Jis galioja iki 2021-12-31. Atnaujinus VP teikimo reglamentą bus pratęstas ir aprašo galiojimas. Dėl „TUI Invest Lt+“ aprašo į Lietuvą kasmet pritraukiama gamybos ir paslaugų sektorių investuotojų.
Siekiant užtikrinti optimalų kelių tinklo skirstymą pagal reikšmę ir siekiant vykdyti efektyvią kelių tinklo priežiūrą ir jį tvarkyti:•įvertinti, ar racionalu savivaldybių centruose esančius kelius ar jų elementus priskirti valstybinės reikšmės keliams;•atlikus vertinimą, inicijuoti atitinkamų kelių ar jų elementų perdavimą savivaldybių arba valstybės nuosavybėn;•perduodant kelius ar jų elementus valstybės arba savivaldybių nuosavybėn, atsižvelgti į teisės aktų nuostatą, kad kelias ir jo elementai yra vientisas inžinerinis statinys.
Siekiant įrodymais pagrįsto ekstremaliosios situacijos veikimo galiojimo, rekomenduojame numatyti šios situacijos atitikties jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesą.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 str. 5 d. nustatytas paskelbtos ekstremaliosios situacijos atitikimo jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesas. Šis procesas detalizuotas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos apraše, patvirtintame Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.
Nustatyti gautinų sumų už parduotą valstybinę žemę nuvertėjimo požymius, pagrįstą nuvertėjimo procentų dydį ir atitinkamai patikslinti Apskaitos vadovą.
Nacionalinės žemės tarnybos 2019-09-17 įsakymu patikslintame Apskaitos vadove nustatyti gautinų sumų kriterijai pagal rizikos grupes ir procentai šių sumų nuvertėjimui apskaičiuoti.
Įvertinus nemokamo viešojo sektoriaus duomenų teikimo poveikį ir naudą, nustatyti finansavimo (licencijavimo) modelį, kuris įtvirtintų Lietuvai tinkamiausią viešojo sektoriaus turimų duomenų teikimo apmokestinimo principą bei užtikrintų sąnaudų, kai duomenys teikiami neatlygintinai, kompensavimo pagrįstumą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Teisės gauti informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų įstatymo Nr. VIII-1524 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-634(2), kuris priimtas 2021-06-30 (nauja redakcija, įsigalioja 2021-07-17). Pagrindinės įstatymo nuostatos įtvirtina viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo modelį bei duomenų teikimo apmokestinimo principus. Be to, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonėje "Naujos kartos Lietuva" planuojama reforma „Duomenų valdymo efektyvumo užtikrinimas ir atviri duomenys“, kurios veiklų įgyvendinimui numatyta 30 mln. Eur. Reformos tikslas – užtikrinti patikimų viešojo sektoriaus duomenų prieinamumą, galimybę dalytis jais, pakartotinio duomenų panaudojimo galimybes ir sukurti prielaidas viešojo sektoriaus įstaigoms priimti duomenimis pagrįstus sprendimus, o verslui kurti skaitmenines inovacijas. Planuojama į valstybinį duomenų ežerą (Vyriausybės įgaliotos institucijos valstybės informacinę sistemą) suintegruoti 376 informacinius išteklius, padaryti integracijas su Atvirų duomenų portalu, sukurti valstybės duomenų architektūros modelį ir kt. Taip pat Informacinės visuomenės plėtros komitetas, būdamas atsakingas už duomenų pakartotinio naudojimo politikos įgyvendinimą, vykdo ES lėšomis finansuojamą atvirų duomenų projektą „Atvirų duomenų platformos, įgalinančios efektyvų viešojo sektoriaus informacijos pakartotinį panaudojimą verslui, ir jos valdymo įrankių sukūrimas“. Šiuo metu vykdomas projekto 2-asis etapas: tęsiami viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo darbai. Iki 2023 m. už Projekto lėšas numatoma atverti daugiau kaip 400 naujų didelės paklausos duomenų rinkinių iš 50 viešojo sektoriaus institucijų. Duomenų rinkiniai iš karto bus pasiekiami ne tik per Portalą, bet ir per Europos duomenų portalą.
Kultūros politika turi būti formuojama patikimų įrodymų pagrindu. Tam reikia tobulinti kultūros srities stebėseną, rinkti ir sisteminti statistinius kultūros srities duomenis centralizuotoje duomenų bazėje, įdiegti duomenų kaupimo informacinę sistemą, duomenys turėtų būti analizuojami ir nesudėtingai prieinami viešai.
Įgyvendinant rekomendaciją, 2023 m. IV ketv. vyko Kultūros ir meno projektų ir procesų stebėsenos, analizės ir modeliavimo sistemos (SAMS) diegimo darbai, Lietuvos kultūros tarybos informacinės sistemos (LKT IS) modernizavimo darbai, siekiant tobulinti paraiškų administravimo procesą bei projektų vykdymo rodiklių stebėseną bei analizę. Su Valstybės duomenų agentūra suderintos 2 platformos Valstybės duomenų valdysenos informacinėje sistemoje (VDV IS), kuriose bus analizuojami įvairiose sistemose kaupiami duomenys, o šie, agreguoti, bus perkeliami į SAMS, skelbiami ir prieinami visuomenei Lietuvos kultūros tarybos administruojamose svetainėse ltkt.lt ir kulturosstatistika.lt. Taip pat sukurti 28 pradiniai kultūros srities rodikliai ir jų rinkinio aprašymai SAMS, rodikliai perduoti į VDV IS tolesnei integracijai ir duomenų mainų proceso įgyvendinimui su SAMS ir LKT IS.svetainėse ltkt.lt ir kulturosstatistika.lt. Pradėjus Lietuvos kultūros tarybos užsakymu sukurtų VDVIS smėliadėžių, kuriose skaičiuojami kultūros srities rodikliai, veiklą, susidurta su duomenų mainų tarp LKT IS ir VDVIS ir duomenų gavimo iš kai kurių jų šaltinių iššūkiais, kurie yra sprendžiami. Rekomendacija įgyvendinta iš dalies (baigiami IS tobulinimo darbai) ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant užtikrinti aukštą priežiūros specialistų kompetencijų lygį, imtis priemonių, padėsiančių tobulinti specialistų kvalifikaciją priežiūros srityje. Prioritetinės priemonės pirmiausia turėtų būti nukreiptos į tų institucijų priežiūros specialistus ir į tas sritis, kuriose pažanga (pagal švieslentės vertinimo rezultatus) vertinama silpniausiai.
Siekiant užtikrinti aukštą priežiūros specialistų kompetencijos lygį, įgyvendindama rekomendacijos priemones Ekonomikos ir inovacijų ministerija per 2019 m. - 2021 m. I ketv. laikotarpį parengė 3 specializuotas mokymų programas ir organizavo 246 seminarus visuose Lietuvos regionuose mokymus, kuriuose dalyvavo 3500 priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų, tarp jų ir 156 žemiausią pažangą padariusių institucijų specialistai. Prioritetines priemones nukreipdama į tas sritis, kurios vertinamos silpniausiai, ministerija, 2021 m. atlikusi Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (Švieslentės) vertinimą, visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas, pažymėdama, kokiose veiklos srityse ir kokie konkretūs procesai ir priemonės turėtų būti stiprinami.
Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina numatyti ir įgyvendinti priemones, užtikrinančias aplinkos apsaugos pareigūnų aprūpinimą patikrinimams atlikti būtinomis priemonėmis.
Aplinkos apsaugos departamentas prie Aplinkos ministerijos
Įgyvendintos priemonės (patvirtinti aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų rekomenduojami aprūpinimo standartai; reformuota turto apskaitos ir naudojimo kontrolės sistema, įtvirtinant kiekvieno darbuotojo / padalinio atsakomybės už priskirtą turtą principus; numatytos aiškios administracijos padalinių atsakomybių ribos už darbo priemonių / paslaugų poreikio įvertinimą, įsigijimo planavimą, finansavimo dokumentų rengimą ir viešųjų pirkimų inicijavimą / vykdymą), užtikrinančios aplinkos apsaugos pareigūnų aprūpinimą patikrinimams atlikti būtinomis priemonėmis.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, numatyti pokyčių valdymo proceso stebėsenos ir kontrolės priemones, kurios užtikrintų visų pokyčių užklausų įgyvendinimą nustatytais terminais.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, „Promapp“ sistemoje dokumentuoti ir paskelbti informacinių sistemų pokyčių valdymo procesai, patvirtintas VĮ Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo visose gyvavimo ciklo stadijose tvarkos aprašas. Įgyvendinus rekomendaciją, nustatytais terminais įgyvendintų pokyčių užklausų padaugėjo 42 proc. (nuo 16 proc. iki 58 proc.), tačiau siektina reikšmė (85 proc.) nebuvo pasiekta.
Siekiant išlaikyti saugomų valstybės rezervo atsargų kokybę, imtis priemonių tinkamai atsargų saugojimo temperatūrai ir drėgmei palaikyti.
Siekiant sudaryti prielaidas viešųjų pirkimų sistemai efektyviai funkcionuoti:1. sukurti viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos ir tobulinimo mechanizmą;2. sukurti priemones, kurios užtikrintų aktyvesnį viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą skatinančių priemonių taikymą.
Siekiant sudaryti prielaidas viešųjų pirkimų sistemai efektyviai funkcionuoti sukurta švieslentė (https://vpt.lrv.lt/lt/svieslente), kurioje galima matyti, kaip konkretiems pirkimų vykdytojams 2018-2020 m. sekėsi pasiekti keliamus tikslus. Šiuo metu švieslentėje pateikiami duomenys, kaip įgyvendinti žaliųjų pirkimų, taikyto kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijaus ir centralizavimo rodikliai.Švieslentė paskatins pirkimų vykdytojus siekti pirkimų efektyvumo, kas padės valstybei siekti nusistatytų tikslų įgyvendinimo.CPO LT elektroninis katalogas išplėstas 14 pirkimų moduliais: vaistai; vakcinos; daugiabučių namų atnaujinimo(modernizavimo) rangos darbai be projektavimo paslaugų; automobilinės dujos iš degalinių; benzinas ir dyzelinas iš degalinių; auditas; draudimas; dezinfekciniai tirpalai ir kiti tirpalai, nepriskirti vaistams; gamtinės dujos; maisto produktai; daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) rangos darbai su projektavimo paslaugomis; automobiliai; statinių ekspertizė; kompiuterių nuoma ir kt. Planuojama ir toliau plėsti CPO LT elektroninį katalogą.
Užtikrinti regionų specializaciją pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis ir suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais
Vidaus reikalų ministerija jau yra parengusi Regionų plėtros planų rengimo metodiką, o 2020-10-05 buvo pritarta Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano konkretizuotiems sprendiniams, kurių III skirsnyje „Lietuvos Regionai 2030“ įtrauktos regionų specializacijos pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis.
Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklos pažangą, tvirtinant metinius inspekcijos veiklos planus, patvirtinti kontrolės rezultatyvumo reikšmę – patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, ir visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičių santykį.
Siekiant užtikrinti Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos pažangą, nuo 2020 m. VDI metiniuose veiklos planuose tvirtinamas kontrolės rezultatyvumo rodiklis, apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi. 2021-05-21 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-389 patvirtintame VDI 2021 m. veiklos plane nustatyta siektina 36 proc. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo reikšmė.
Tobulinti savivaldybių taikomas mokestines, infrastruktūros ir „minkštąsias“ priemones, kad jos veiksmingiau pritrauktų užsienio investuotojus.
Buvo įvykdytos 2 priemonės:1.Iš VšĮ „Investuok Lietuvoje“ ir VšĮ „Versli Lietuva“ atstovų buvo sudaryta neformali darbo grupė, kuri vizitų regionuose metu teikė konsultacinę pagalbą savivaldybių ir regionų plėtros tarybų atstovams dėl galimų regionų plėtros krypčių nustatymo. Šios priemonės įgyvendinimo II etapo metu rengiamas regionų plėtros planavimo tobulinimo projektas. Bus sukurti kompetencijų centrai, kuriuos sudarys VšĮ Centrinės projektų agentūros (toliau – CPVA) (projekto partneris) samdyti ekspertai, kurie pasitelks mobiliąsias konsultavimo tarnybas. Projekto sutartį planuojama pasirašyti 2019 m. I ketvirtį, o šiuo metu jau yra atrinkti CPVA ekspertai, kurie Tauragės regioninio centro ir Šalčininkų funkcinėse zonose pradėjo darbą 2018-12-03 (pradžioje finansuojama iš vidinių CPVA išteklių). Kadangi koordinuotos konsultacinės pagalbos tinklo kūrimas yra faktiškai pradėtas, priemonę laikome įgyvendinta. 2. Vidaus reikalų ministro 2017-09-26 įsakymu Nr. 1V-667 patvirtinta nauja priemonė Nr. 07.1.1-CPVA-V-907 „Miesto inžinerinės infrastruktūros, svarbios verslui, atnaujinimas ir plėtra“.
Patikslinti Regionų plėtros planų ir Integruotų teritorijų vystymo programų rengimo metodikas, numatant priemones, kad 2014–2020 m. ES lėšos regionuose būtų naudojamos daugiau ilgalaikėje perspektyvoje svarbiam investicinės aplinkos gerinimui bei tvarių darbo vietų kūrimui.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo sukurtas ir įteisintas Vietos plėtros fondas, skirtas alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams. Atsižvelgiant į tai, peržiūrimi regionų plėtros planai ir Integruotų teritorijų vystymo programos. Jau yra parengtos funkcinių zonų „Tauragė +“ ir „Šalčininkai +“ vystymo strategijos, vidaus reikalų ministro įsakymais patvirtintos Tauragės regiono integruotos teritorijų vystymo programos ir Vilniaus regiono integruotos teritorijų vystymo programos pakeitimai. Centrinei projektų valdymo agentūrai yra pateiktos dvi paraiškos dėl projektų, taikant plėtros fondo modelį, finansavimo.
Siekiant užtikrinti tinkamą ruošimąsi giluminio atliekyno įrengimui, koordinuoti veiksmus, kad būtų kaupiama reikiama lėšų suma atliekų padėjimui į atliekyną.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Klaipėdos rajono savivaldybė).
Siekiant, kad nusikaltimų elektroninėje erdvėje prevencinės veiklos įgyvendinimas darytų didesnį poveikį šalies gyventojų gebėjimui atpažinti šias grėsmes, užtikrinti tarpinstitucinį prevencinės veiklos nusikaltimų elektroninėje erdvėje srityje planavimą, koordinavimą ir poveikio matavimą.
Siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas poveikio aplinkai vertinimo dokumentuose ir (ar) taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimuose bei taršos leidimuose numatytas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, numatyti ir įgyvendinti priemones, užtikrinančias, kad iš poveikio aplinkai vertinimo dokumentų į leidimų sąlygas būtų perkelti neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai mažinantys sprendiniai.
Numatytos ir įgyvendintos priemonės, užtikrinančios, kad iš poveikio aplinkai vertinimo dokumentų į leidimų sąlygas būtų perkelti neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai mažinantys sprendiniai (TIPK ir taršos leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklėse numatyta, kad leidimas turi atitikti PAV sprendime nustatytas sąlygas ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytą ūkinės veiklos mastą bei charakteristikas, numatytas priemones reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti; ministras patvirtino Aplinkos ministerijos sistemos specialistų gebėjimų stiprinimo 2021–2025 m. planą).
Siekiant užtikrinti, kad Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo projektai būtų įgyvendinami laiku, pasiūlyti sprendimus, kurie palengvintų reikiamų dokumentų parengimą ir suderinamą su Valstybine atominės energetikos saugos inspekcija ir Centrine projektų valdymo agentūra numatytais terminais.
Siekiant užtikrinti, kad Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo projektai būtų įgyvendinami laiku, priimti teisės aktai ar jų pakeitimai, palengvinantys reikiamų dokumentų parengimą ir suderinamą.
Suderinti Susisiekimo, Žemės ūkio bei Švietimo ir mokslo ministerijų duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribas.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad buvo planuota dalį Atvirų duomenų direktyvos nuostatų perkelti į Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą (VIIVĮ), tačiau vėliau šių minčių buvo atsisakyta (buvo nuspręsta visas direktyvos nuostatas perkelti į vieną įstatymą). Atsižvelgiant į tai, kad Atvirų duomenų direktyvos nuostatos perkeltos į Teisės gauti informaciją ir duomenų pakartotinio naudojimo įstatymą (TGIĮ) ir jo įgyvendinamuosius teisės aktus, ministerija neplanuoja teikti VIIVĮ pakeitimo projekto, kuriame būtų įtvirtintos nuostatos dėl duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribų. TGIĮ, kurio pakeitimai įsigaliojo 2021-07-17, nuostatos, nustatančios institucijų atsakomybes duomenų atvėrimo srityje, galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms vienodai, todėl nustatyti specialias Susisiekimo, Žemės ūkio bei Švietimo ir mokslo ministerijų duomenų atvėrimo koordinavimo atsakomybių ribas nėra poreikio.Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme (VIIVĮ) reglamentuota duomenų valdymo įgaliotinio sąvoka. Vadovaujantis įstatymo nuostatomis, duomenų valdymo įgaliotinis tiesiogiai prižiūri, kad informacija, duomenys, dokumentai ir (arba) jų kopijos būtų teikiami, skelbiami ir (arba) perduodami pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Ministerija informavo, kad, siekdama sudaryti palankias sąlygas veiksmingam duomenų atvėrimui bei padėti institucijoms atverti duomenis, patvirtino (2020-12-28 įsakymas Nr. 4-1150) Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijas, pagal kurias visos viešojo sektoriaus institucijos turi paskirti asmenį, atsakingą už institucijos duomenų atvėrimo organizavimą – Atvirų duomenų koordinatorių, bei pavesti koordinatoriui organizuoti ir įgyvendinti duomenų atvėrimą rekomendacijose nurodyta veiksmų seka.
Nustatyti atsakomybę už politikos įgyvendinimą ir identifikuoti Ūkio, Vidaus reikalų, Teisingumo ministerijų, Vyriausiojo ir įstaigų duomenų valdymo įgaliotinių funkcijas duomenų atvėrimo srityje.
Siekiant suderinto duomenų atvėrimo politikos formavimo ir įgyvendinimo, nustatant duomenų atvėrimo poreikį ir prioritetus:- 2017-12-20 nutarimu Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014-03-12 nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“, 22 punktas buvo papildytas nuostata, kad „Taryba <...> atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą <...>“ (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/60baeea1e65d11e7b4d1bdd5f1a9ff0e). - susisiekimo ministro 2018-02-22 įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014-09-11 įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo“ buvo patikslintas Tarybos darbo reglamento 4.7 papunktis, kuriuo nustatoma, kad Taryba „atlieka viešojo sektoriaus subjektų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; informacija apie institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus ir Tarybos veiklą skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje“. Kartu buvo atnaujinta Tarybos sudėtis, į ją įtraukti valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų atstovai (nuoroda: http://sumin.lrv.lt/uploads/sumin/documents/files/Isakymas-2018-02-22(1).pdf).- 2020-06-30 Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Valstybės informacinių išteklių įstatymo projektas pateiktas derinti su suinteresuotomis institucijomis iki 2020-06-29. Įstatymo projektu siekiama patikslinti valstybės informacinių išteklių valdymo srities institucijų funkcijas, įvesti duomenų valdytojo sąvoką ir reglamentuoti duomenų valdymą ir tvarkymą. 2020-12-29 EIM pateiktais duomenimis, ministro sprendimu, įstatymo projektu siūlomą valstybės informacinių išteklių valdymo reformą numatyta atidėti iki bus parengta valstybės informacinių išteklių valdymo koncepcija. - 2021-07-29 EIM pateikė informaciją, kad buvo planuota dalį Atvirų duomenų direktyvos nuostatų perkelti į Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą (VIIVĮ), tačiau Atvirų duomenų direktyvos nuostatos perkeltos į Teisės gauti informaciją ir duomenų pakartotinio naudojimo įstatymą (TGIĮ) ir jo įgyvendinamuosius teisės aktus. TGIĮ (pakeitimai įsigaliojo 2021-07-17) nuostatos, nustatančios institucijų atsakomybes duomenų atvėrimo srityje, galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms vienodai.
Siekiant užtikrinti valstybės informacinių išteklių duomenų centralizuotą pasiekiamumą nustatyti atsakomybę valstybės informacinių išteklių valdytojams už jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenų nepasiekiamumą per VIISP ir suteikti įgaliojimus VIISP valdytojui taikyti atitinkamas kontrolės priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams, neužtikrinantiems jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenų pasiekiamumo per VIISP.
Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano (Vyriausybės 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) 9.2.7 papunkčiu numatytas veiksmas „Parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą“. Šio veiksmo įgyvendinimo terminas – 2022 m. II ketvirtis, už jo įgyvendinimą atsakinga Ekonomikos ir inovacijų ministerija. Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad įgyvendinus šį veiksmą, bus dokumentuotos visos sąsajos tarp registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų gavėjų ir teikėjų, tad bus matyti, kokius duomenų rinkinius naudoja duomenų gavėjai. Turint aiškų valstybės informacinių išteklių ir jų sąsajumo vaizdą, planuojama pereiti prie Once Only principo įgyvendinimo, nustatant master data šaltinius, iš kur informacija turės būti imama online, nedubliuojant jos kitose duomenų rinkiniuose. Be to, iki 2027 metų planuojama iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Šiam tikslui įgyvendinti į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Kaip duomenų apsikeitimo platformą numatoma panaudoti Valstybės duomenų valdysenos informacinės sistemos funkcionalumus.Ekonomikos ir inovacijų ministerijos nuomone, užtikrinti valstybės informacinių išteklių duomenų centralizuotą pasiekiamumą planuojama kitomis priemonėmis, todėl pirmiausia reikėtų įvertinti, kokią naudą atneš planuojamų techninių sprendimų įgyvendinimas ir tik vėliau spręsti dėl kitų priemonių taikymo. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijai įgyvendinti numatomos kitos priemonės, kurių įgyvendinimas numatytas 2022 - 2027 metais, rekomendacijos stebėsena baigiama.
Siekiant užtikrinti valstybės informacinių išteklių sąveikos veiksmingumą, atsižvelgiant į valstybinio audito ataskaitoje nustatytus trūkumus, tobulinti teisinio, organizacinio, semantinio, techninio sąveikumo reikalavimų reglamentavimą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija neplanuoja rengiamame Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo įstatymo projekte plėsti šiuo metu nustatyto teisinio reguliavimo, susijusio su valstybės informacinių išteklių funkciniu, techniniu ir semantiniu suderinamumu, o vieno langelio principo teikiant viešąsias ir administracines elektronines paslaugas įgyvendinimą planuoja užtikrinti per VIISP modernizavimą (projektą įgyvendinti planuojama iki 2027 m.).Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi daugiau kaip 5 metus ir detalesnis organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., rekomendacijos stebėseną baigiame.
Sukurti procedūras gautinų sumų efektyviai kontrolei vykdyti (duomenims ir jų pokyčiams sisteminti ir analizuoti, sumų išieškojimo procesams kontroliuoti ir kt.).
Nacionalinės žemės tarnybos direktoriaus 2019-09-30 įsakymu Nr. 1P-274-(1.3) patikslintos valstybinės žemės pirkimo-pardavimo išsimokėtinai sutarčių vykdymo ir kontrolės taisyklės, kuriose numatytos procedūros duomenims apie skolas sisteminti, analizuoti, administruoti.
Siekiant didinti skaidrumą vykdant pirkimus, kai netaikomi Viešųjų pirkimų įstatymo ir Viešųjų pirkimų, atliekamų gynybos ir saugumo srityje, įstatymo reikalavimai ir Vyriausybės nutarimuose ar kituose teisės aktuose nenustatytos šių pirkimų organizavimo ir vykdymo procedūros, nustatyti minimalius privalomus reikalavimus, apimančius sprendimų priėmimo procesą ir jų kontrolės priemones.
Siekiant vykdyti įrodymais grįstą politiką, priimti pagrįstus sprendimus ir analizuoti vykdomų priemonių ir investicijų poveikį visuomenės socialinei gerovei: sukurti savivaldybių socialinės paramos rezultatyvumo matavimo sistemą.
Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenai vykdyti sukurtas analitinis įrankis (vizualizacijų programa https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview) ir stebėsenos rezultatai 2021 m. rugsėjo 20 d. pristatyti viešai, taip pat prieinami ministerijos interneto svetainėje https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/socialine-statistika/paramos-stebesena. Socialinės paramos veiksmingumo stebėsena yra vykdoma atrinkus pagrindinius socialinės paramos rodiklius skurdo mažinimo, pagalbos ir prevencijos srityse ir juos apjungus į bendrą indeksą. Indeksą sudarančių rodiklių reikšmės standartizuojamos joms priskiriant statistinius rangus, kurie matuojami balais nuo 1 iki 10. Šis metodas leidžia savivaldybės tarpusavyje lyginti panašių savivaldybių rezultatus (pavyzdžiui, tos pačios apskrities arba savivaldybių grupių savivaldybes), savivaldybės raginamos orientuotis į geriausius rezultatus atitinkamoje dimensijoje ar srityje pasiekusias savivaldybes, sekti jų gerosios praktikos pavyzdžiais. Vykdant stebėseną, siekiama plėtoti veiksmingos socialinės paramos sistemos viziją, diegti teigiamas paskatas savivaldybėms tobulinti paramos teikimą, dalintis patirtimi bei prisidėti prie skurdo mažinimo tikslų.
Anykščių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3-jų savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų. 2021-02-04 savivaldybė informavo, kad 2 nekilnojamojo turto objektus planuoja perimti savivaldybės nuosavybėn, o 1 sunykusį nekilnojamojo turto objektą išregistravo iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės. Vadovaujantis Vyriausybės 2021-08-04 nutarimu Nr. 618 Anykščių rajono savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausęs ir savivaldybės patikėjimo teise valdytas nekilnojamasis turtas – J. Biliūno g. 19, Anykščių m. (registro Nr. 44/1365449, 2021-09-15 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. 10-SA-87).
Siekiant efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais: skatinti pardavėjus ir paslaugų teikėjus tenkinti pagrįstus vartotojų reikalavimus, nustatant, kad iš pardavėjų ir paslaugų teikėjų, pažeidusių vartotojų teises, būtų išieškotos ginčų nagrinėjimo sąnaudos.
2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03. Siekiant didinti ginčo šalių suinteresuotumą spręsti ginčus taikiai, įstatyme nustatytos finansinio pobūdžio priemonės: pardavėjo, paslaugų teikėjo pareiga atlyginti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos ginčo nagrinėjimo išlaidas proporcingai patenkintų vartotojų reikalavimų daliai.
Siekiant, kad vartotojui, kaip silpnesnei vartojimo sutarties šaliai, būtų sudarytos palankesnės sąlygos apsaugoti ir apginti pažeistas teises: nustatyti, kad visi vartotojų teisių apsaugos institucijų sprendimai, kuriuos įvykdžius būtų apgintos vartotojų pažeistos teisės, turėtų vykdomojo dokumento galią.
2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550 ( įsigalios 2022 -01-03) kuriuo reglamentuota vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų nustatymo administracinė procedūra (ją atskiriant nuo vartotojų viešojo intereso gynimo), numatyta, kad VVTAT, išnagrinėjusi vartojimo sutartį dėl nesąžiningų sąlygų, priima nutarimą atsisakyti pripažinti arba pripažinti, kad vartojimo sutarčių sąlygos yra nesąžiningos ir įpareigoti pardavėją (paslaugų teikėją) netaikyti tokių sąlygų sudarant naujas vartojimo sutartis ir vykdant sudarytas vartojimo sutartis, numatyta atsakomybės už vartojimo sutarčių sąlygų, kurios teismo sprendimu arba VVTAT nutarimu buvo pripažintos nesąžiningomis, taikymą (bauda iki 3 proc. metinių pajamų, bet ne didesnė negu 100 000 eurų, o pažeidimą padarius pakartotinai per vienus metus – bauda iki 6 proc. metinių pajamų, bet ne didesnė negu 200 000 eurų).
Imtis priemonių, kad pataisos įstaigose nebūtų vykdoma su laisvės atėmimo vietų įstaigų paskirtimi nesusijusi veikla.
Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija (toliau – Įstaiga) įgyvendino Valstybinio audito rekomendaciją :2018 m. vasario mėn. Įstaiga perdavė geriamojo vandens ir nuotekų šalinimo veiklą UAB „Kaišiadorių vandenys“, pagal Kaišiadorių rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybė) suteiktus įgaliojimus vykdyti veiklą.2021 m. spalio 29 d. Įstaiga šilumos energijos tiekimo buitiniams vartotojams ir Savivaldybei pavaldžioms įstaigoms veiklą perdavė UAB „Kaišiadorių šiluma“, todėl šilumos energijos ir karšto vandens tiekimo paslaugos fiziniams ir juridiniams asmenims nuo š. m. spalio 29 d. nebeteikiamos. Įstaiga šilumos energiją gaminasi tik savo reikmėms.
Siekiant užtikrinti veiksmingesnį viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumų panaudojimą, įdiegti pajėgumų naudojimo kontrolės sistemą ir pakeisti vežėjų atsisakytų naudoti pajėgumų perskirstymo kitiems vežėjams procedūras.
Rekomendacija įgyvendinta 2021-12-14 priimtame Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4, 41, 71, 9, 101, 12, 14, 17, 20, 21, 23, 231, 241, 251, 252, 26, 28, 29, 291, 292, 293, 295, 296, 297, 298, 301 ir 302 straipsnių pakeitimo, Kodekso papildymo 253, 299 ir 2910 straipsniais ir 251 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatyme Nr. XIV-772 įtvirtinus pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančias priemones
(V) EX.67 APVA neįsitikino, ar projektas tinkamas finansuoti pagal PFSA reikalavimusRekomenduojame:1) iš naujo įvertinti projekto Nr. 05.3.2-APVA-R-014-01-0001 veiklų atitiktį PFSA 33 p. reikalavimui;2) nustačius neatitikimų, registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 05.3.2-APVA-R-014-01-0001 (APVA neįsitikino, ar projektas tinkamas finansuoti pagal PFSA reikalavimus, preliminari klaida projekte yra 4 317 386,58 Eur) ir imtis atitinkamų korekcinių veiksmų;3) imtis analogiškų veiksmų su kitais pagal priemonę Nr. 05.3.2-APVA-R-014 finansuojamais projektais.
Rekomendacijoje taip pat buvo nurodyti veiksmai APVAI: atlikti analogiškus tikrinimo veiksmus su kitais priemonės Nr. 05.3.2-APVA-R-014 projektais. APVAI atlikus šį tikrinimą (dalies išlaidų buvo nuspręsta nefinansuoti, dalis išlaidų buvo susigrąžinta, o nustatyti tikslią sumą būtu neefektyvų, kadangi šis rekomendacijos punkto įgyvendinamas trūko 4 m.) rekomendaciją laikome įgyvendinta. Detaliau žr. P-RĮP-2016-2017 1 pr.
Siekiant didinti socialinės paramos prieinamumą, kad informacija visuomenei būtų pateikiama aiškiai ir suprantamai, parama būtų teikiama patogiau ir pasiektų visus asmenis, kuriems ji reikalinga: tobulinti informacines sistemas, kad būtų užtikrintos prašymų pateikimo, asmens bylos formavimo ir prieigų prie trūkstamų registrų ar informacinių sistemų galimybės.
Įgyvendinant rekomendaciją, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija vykdo projektą „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“. Numatyta sukurti naujas ir modernizuoti esamas paslaugas, įskaitant ir prašymų formų socialinei paramai (piniginės socialinės paramos, socialinių paslaugų) perkėlimą į elektroninę erdvę tų paslaugų, kurių galimybė Socialinės paramos šeimai informacinės sistemoje (SPIS) gyventojams naudotis elektroninių viešųjų paslaugų rinkiniu, t. y. pateikti prašymus elektroniniu būdu. Įdiegus šias priemones, bus padidintas socialinės paramos prieinamumas asmenims, kuriems ji reikalinga, informacija pateikiama aiškiai ir patogiau pasieks visuomenę. 2024 m. birželio mėn. pradėtas dviejų paslaugų bandomosios eksploatacijos etapas. Visų paslaugų, numatytų projekte, administravimą į naują SPIS prašymų modelį planuojama perkelti iki 2024 m. gruodžio 1 d., palaipsniui papildomai įkeliant administruojamas paslaugas.
Kaišiadorių r. savivaldybė, vadovaudamasi Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl Viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Kaišiadorių r. savivaldybės tarybos 2020-09-24 sprendimu Nr. V17E-257 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo valstybės įstaigai Turto bankui“, 2021-10-27 Valstybės nekilnojamojo turto perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 21-A6-1-89 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą (garažą (boksą) G-1, unikalus Nr. 4998-5000-3023:0001, bendras plotas 19,06 kv. m, esantį Kaišiadoryse, Girelės g. 8).
Siekiant efektyvesnio viešųjų pirkimų sistemos funkcionavimo:1. užtikrinti vieningą viešųjų pirkimų politikos formavimą, nustatant aiškius prioritetus viešųjų pirkimų politikos formavime dalyvaujančioms ir ją įgyvendinančioms institucijoms;2. tobulinti viešųjų pirkimų strateginį planavimą: valstybės lygiu nustatyti sistemos tikslus, uždavinius ir rodiklius; organizuoti, koordinuoti ir kontroliuoti visos sistemos institucijų veiksmus.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIMIN), 2021 metais atlikusi viešąją konsultaciją, dalyvaujant Viešųjų pirkimų tarnybai (VPT), parengė dokumentą „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ (Dokumentas). Dokumente įvardintos viešųjų pirkimų sistemos probleminės sritys, kurioms turėtų būti skiriamas prioritetas, analizuojamos problemų priežastys, nustatomi problemoms šalinti reikalingi veiksmai (uždaviniai), numatomi siekiami pokyčiai viešųjų pirkimų sistemoje (tikslai). Pažymėtina, kad Dokumente tarp kitų veiksmų numatoma stiprinti viešųjų pirkimų politikos formavimo ir jos įgyvendinimo sąsają (numatoma nustatyti pareigą VPT strateginius veiklos planus derinti su už viešųjų pirkimų politikos formavimą atsakinga institucija), siekti vieningo teisės aktų interpretavimo (EIMIN sudarytos Viešųjų pirkimų reguliavimo stebėsenos komisijos veikloje dalyvaus už viešųjų pirkimų politikos įgyvendinimą, priežiūrą atsakingų institucijų, teismų, akademinės bendruomenės, perkančiųjų organizacijų ir verslo atstovai), plėtoti ir skelbti viešųjų pirkimų rodiklių švieslentę, kurioje atsispindėtų kiekvienos perkančiosios organizacijos pirkimų rezultatai pagal valstybės planavimo dokumentuose, teisės aktuose nustatytus bei kitus pirkimų efektyvumą atspindinčius rodiklius (https://vpt.lrv.lt/lt/svieslente (2018-2020 m. duomenys) ir https://vpt.lrv.lt/lt/statistika-ir-analize/pirkimu-vykdytoju-zemelapis-svieslente-1 (duomenys realiuoju laiku, 2021-2022 m.). Šiam Dokumentui Vyriausybė pritarė 2021 m. gruodžio 15 d. pasitarime kartu pavesdama EIMIN aktyviai veikti, kad, įgyvendinant Dokumente įvardytus veiksmus ir kitas reikalingas priemones, įvyktų numatomi viešųjų pirkimų sistemos pokyčiai ir rekomenduodama VPT kartu su EIMIN ir toliau glaudžiai bendradarbiauti ir Dokumente įvardytų veiksmų įgyvendinimo rezultatus aptarti Vyriausybei teikiamoje veiklos ataskaitoje. Taip pat pavesta EIMIN kas 2 metus pristatyti Vyriausybei atnaujintą Dokumentą ir pateikti jame nurodytų veiksmų įgyvendinimo ataskaitą
Siekiant užtikrinti priverstinio išieškojimo valstybės naudai proceso nuoseklumą:• optimizuoti mokestinių nepriemokų priverstinio išieškojimo procesą taip, kad antstoliai nuosekliai tęstų šį procesą ir būtų užtikrinta valstybės ir skolininkų interesų pusiausvyra;• įpareigoti valstybės institucijas pateikti antstoliams informaciją apie atliktus išieškojimo veiksmus ir jų rezultatus, kitą su išieškojimu susijusią informaciją.
Teisingumo ministerija informavo, kad buvo nuspręsta - siekiant optimizuoti skolų į valstybės biudžetą išieškojimo procesą ir užtikrinti savalaikį bei tinkamą keitimąsi aktualia informacija, būtina modernizuoti Antstolių informacinę sistemą, Mokesčių apskaitos informacinę sistemą ir šių sistemų integracinę sąsają. Valstybinė mokesčių inspekcija vykdo projektą "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", kuriuo iš esmės bus keičiami valstybės skolų administravimo ir išieškojimo procesai. Projektui įgyvendinti 2024-06-05 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas Nr. 2806 ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2805 (įsigalioja 2026-07-01). Rekomendacijai įgyvendinti turi būti įgyvendintas VMI projektas "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", todėl jos stebėseną tęsiama iki 2026 -07-01.
Siekiant kryptingai vykdyti prevencinę veiklą, vertinti vykdomų priemonių naudingumą, kad prioritetas būtų skiriamas paveikiausioms priemonėms.
Siekiant įvertinti naudojamų prevencinių priemonių naudingumą, 2019 m. vykdant gyventojų apklausą apie Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklą ir jos teikiamas paslaugas, buvo įtraukti klausimai apie konkrečių VDI vykdytų informacinių kampanijų matomumą ir jų poveikį. Apklausos metu nustatyta, kad VDI šviečiamųjų priemonių žinomumas (matomumas) siekia apie trečdalį (31 proc. respondentų tikrai matė arba mano, kad matė VDI reklamas). Atsakydami apie reklamų poveikį, 54 proc. respondentų nurodė, kad reklamos privertė susimąstyti, daugiau nei penktadalis (apie 28 proc.) respondentų teigė, kad žiūrėdami galvojo, kas jose sakoma, bet pernelyg nesusimąstė. 2021 m. VDI atliko įmonių ir gyventojų apklausas, kurių metu buvo vertinamas švietėjiškų veiklų žinomumas, tačiau naudingumas nebuvo vertinamas. Apklausų rezultatai parodė: apie VDI švietėjišką veiklą žino mažiau nei 50 proc. visų apklaustų įmonių ir šis rodiklis turi tendenciją mažėti; šviečiamųjų priemonių žinomumas tarp apklaustų gyventojų išlieka panašus lyginant su 2019 m. (2021 m. - 33 proc.). VDI 2020 m. atliko taikomų prevencinių priemonių, užsienio šalių bei kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų gerosios praktikos analizę nelegalaus, nedeklaruoto darbo, darbo teisės ir nelaimingų atsitikimų srityse. Nelaimingų atsitikimų ir darbo teisės srityse atlikus analizę padarytos išvados, kad užsienio šalyse ir kitose priežiūros institucijoje taikomos panašios prevencinės priemonės, todėl ateityje bus vykdomos tos pačios prevencinės priemonės: konsultaciniai renginiai, konsultacijos gyvai ir telefonu, informacija VDI internetiniame puslapyje, metodinės rekomendacijos, informacinės kampanijos, socialinės reklamos. Detalesnė analizė, išskiriant paveikiausias VDI vykdytas konkrečias prevencines priemones, lyginant su kitomis priemonėmis, neatlikta. Nelegalaus, nedeklaruoto darbo srityje atlikus analizę pateikti siūlymai prevencinių priemonių planavimui: įspėjamieji laiškai darbdaviams, pas kuriuos komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių; prevenciniai pokalbiai su atrinktų įmonių vadovais dėl mažo darbo užmokesčio, kitų su darbo teisės aktų pažeidimais galimų rizikų; prevencinė informacinė kampanija, skirta jaunimui. Taip pat siūloma vykdyti apklausas, siekiant nustatyti, ar taikomos prevencinės priemonės (pvz. laiškai įmonėms) turėjo poveikį, t. y. ar įmonės peržiūrėjo savo darbo apmokėjimo tvarką, didino darbo užmokestį, įdarbino daugiau darbuotojų ir pan. Analizėje minimi kitose institucijose, taip pat užsienio šalyse taikomi gerosios praktikos pavyzdžiai, kurie galėtų būti taikomi VDI. Tačiau, argumentuodama resursų trūkumu, VDI tokių siūlytų prevencinių priemonių vykdyti neplanuoja. VDI teigimu, inspekcijos atlikti vertinimai yra naudingi ir į juos atsižvelgiama planuojant ir vykdant prevencines priemones. Tačiau neplanuojamas šių priemonių naudingumo vertinimas, paveikiausių priemonių identifikavimas, todėl rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies ir stebėseną baigiame.
Siekiant didinti skaidrumą vykdant pirkimus neskelbiamų derybų būdu, nustatyti pareigą pirkimų vykdytojams, vykdant neskelbiamų derybų procedūras, kreiptis ir į tiesioginius gamintojus bei paslaugų teikėjus ar oficialius jų atstovus.
Siekiant, kad viešųjų pirkimų teisinis reglamentavimas suteiktų galimybes optimizuoti viešųjų pirkimų procesą ir didinti jo efektyvumą:1. peržiūrėti nacionalinį viešųjų pirkimų teisinį reguliavimą ir spręsti, kaip supaprastinti mažos vertės ir supaprastintų viešųjų pirkimų reglamentavimą;2. įvertinti vidaus kontrolės sistemą viešųjų pirkimų srityje ir, paprastinant viešųjų pirkimų procedūras, stiprinti ją, siekiant išlaikyti skaidrumo ir efektyvumo tikslų balansą.
2021 m. rugsėjo 30 d. priimti Viešųjų pirkimų įstatymo pakeitimai, kuriais sudarytos galimybės optimizuoti viešųjų pirkimų procesą bei padidinti jo efektyvumą, t. y. sukurtos paskatos didinti pirkimų centralizavimo mastą, mažoms perkančiosioms organizacijoms, kurios pirkimams išleidžia ne daugiau kaip 30 tūkst. Eur per metus, netaikomos pirkimų taisyklės, padidinta mažos vertės neskelbiamų pirkimų, žodinių sutarčių riba. Taip pat Ekonomikos ir inovacijų ministerija, bendradarbiaudama su Viešųjų pirkimų tarnyba, palaipsniui sieks maksimaliai automatizuoti ir standartizuoti pirkimų procesą ir tokiu būdu mažinti administracinę naštą ir didinti aiškumą pirkimų dalyviams, suteikti reikiamą metodinę pagalbą pirkimų vykdytojams, keisti pirkimų sistemos dalyvių, įskaitant priežiūros institucijų, požiūrį į pirkimus. Pirkimų efektyvumą didins ir nuosekliai plėtojamas CPO LT katalogas.
Numatyti priemones, užtikrinančias, kad būtų pasinaudojama daugiabučių namų modernizavimo proceso stebėsenos duomenimis, kurie leistų priimti pagrįstus sprendimus dėl šio proceso tobulinimo.
Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašas
Siekiant, kad būtų gerinamas institucijų pasirengimas valdyti ekstremaliąsias situacijas ir įgyvendinami teikiami siūlymai dėl institucijų pasirengimo valdyti šias situacijas tobulinimo, rekomenduojame patikslinti subjektų, koordinuojančių pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, kompetencijas ir atsakomybes.
Siekiant efektyvinti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka sistemą ir užtikrinti, kad ginčai būtų išnagrinėti kompetentingai ir įstatymo nustatytais terminais: pertvarkyti vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka institucinę sistemą, atsižvelgiant į tam tikrose vartojimo srityse kylančių ginčų skaičių ir institucijų turimas kompetencijas išnagrinėti šiuos ginčus.
Siekiant efektyvesnio vartotojų ginčų nagrinėjimo iš 2 - jų numatytų priemonių įgyvendinta tik viena: -2020 m. sausio 14 d. Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos sąlygos įgaliotosioms vartotojų asociacijoms atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) ir finansuoti tokią įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą.- antra priemonė neįgyvendinta, t.y. nepertvarkyta vartojimo ginčų nagrinėjimo ne teismo tvarka institucinė sistema. TM informavo, kad pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą neplanuoja. Optimizuoti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo ginčų neteisminio sprendimo krūvį sieks kitomis priemonėmis: pavedant ginčus nagrinėti vartotojų asociacijoms, skatinant taikų ginčų nagrinėjimą ir plečiant mediacijos apimtis.
Siekiant darbo ieškančių asmenų įdarbinimo/įsidarbinimo po dalyvavimo aktyvių darbo rinkos politikos priemonių tvarumo po 12 mėn. didėjimo, kartą per ketvirtį, surinkus reikalingus duomenis, atlikti priemonių efektyvumo vertinimą apimant panaudotas lėšas.
Atnaujinta Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodika (patvirtinta Užimtumo direktoriaus 2020-09-07 įsakymu "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo", V-353) , įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį. Rekomendacijos būklę vertinsime kai bus pasiekti pokyčių rodikliai.
Siekiant laisvų darbo vietų užpildymo lygio didėjimo, nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad būtų atrenkami ir darbdaviams pasiūlomi tinkami kandidatai.
Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina numatyti ir įgyvendinti priemones, sudarančias sąlygas aplinkos apsaugos pareigūnams kvalifikacijai tobulinti.
Parengta kvalifikacijos kėlimo poreikių identifikavimo, kvalifikacijos kėlimo planų sudarymo ir įgyvendinimo bei kvalifikacijos kėlimo efektyvumo vertinimo tvarką.
Siekiant, kad apskaitoje būtų užregistruota visa laisvos žemės ploto vertė, rekomenduojame įgyvendinti procedūras, užtikrinančias su ja susijusių duomenų kontrolę ir teisingą apskaitą.
Nacionalinė žemės tarnyba vidiniame intraneto tinklalapyje sukūrė statistinių duomenų apie laisvos žemės fondo žemę bei neprivatizuojamą Nacionalinės žemės tarnybos patikėjimo teise valdomą žemę kaupimo lenteles.
Siekiant turėti kokybiškus duomenis apie komunalinių atliekų tvarkymą, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, užtikrinti, kad kasmet nustatyta tvarka būtų atliekamas Aplinkos apsaugos agentūrai pateiktų atliekų darytojų ir tvarkytojų metinių ataskaitų vertinimas.
Siekiant užtikrinti, kad įvykus didelio masto ekstremaliajam įvykiui savivaldybės galėtų operatyviai paskelbti ekstremaliąją situaciją ir ją efektyviai suvaldyti, rekomenduojame patikslinti ekstremaliųjų įvykių kriterijus, jų vertinimo dydžius.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 2 priemonės, kurios yra įgyvendintos. Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 straipsnyje nustatyta savivaldybės ir valstybės lygių ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarka. Šio įstatymo 2 straipsnyje nustatytos krizinių situacijų sąvokos. Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų dydžiai. Šiuo nutarimu taip pat patvirtintas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta savivaldybės ir valstybės lygio ekstremaliosios situacijos skelbimo tvarka. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.
Siekiant kokybiškos ir sistemingos galimų pavojų ir grėsmių rizikos analizės, rekomenduojame paskirti instituciją, įgaliotą koordinuoti, kaip atliekama nacionalinės rizikos analizė.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kuriame nustatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras informuoja Nacionalinio saugumo komisijos pirmininką apie ypatingus įvykius, gresiančias ar susidariusias krizes ir ekstremaliąsias situacijas, analizuoja krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo duomenis, teikia Nacionalinio saugumo komisijai ir Vyriausybei pasiūlymus dėl situacijos valdymo priemonių bei atlieka nacionalinį galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimą, kurio tvarkos aprašą tvirtina Vyriausybė. Šiame įstatyme numatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras ne rečiau kaip kartą per metus rengia ataskaitą apie Lietuvos Respublikos nacionalinio saugumo būklę ir plėtrą ir teikia ją Nacionalinio saugumo komisijai. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.
Siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas poveikio aplinkai vertinimo dokumentuose ir (ar) taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimuose bei taršos leidimuose numatytas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, rengiant poįstatyminius teisės aktus aiškiai apibrėžti, kas turi būti patikrinta, prieš ūkio subjektui pradedant veiklą.
Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant, kad ūkio subjektai veiklą pradėtų tik įgyvendinę visas taršos prevencijos ir kitokį neigiamą poveikį mažinančias priemones, Aplinkos ministro įsakymu patvirtintas l Planuojamos ūkinės veiklos objekto patikrinimo prieš eksploatavimo pradžią tvarkos aprašas.
Siekiant užtikrinti taupų ir veiksmingą bausmių vykdymo sistemos funkcionavimą, imtis iniciatyvos nustatyti aiškias laisvės atėmimo vietų modernizavimo kryptis ir apimtis (rekomendacija teikta Teisingumo ministerijai ir Kalėjimų departamentui prie Teisingumo ministerijos).
2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programoje numatytos pažangos priemonės: „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“, „Optimizuoti nuteistųjų resocializacijos ir pagalbos suimtiesiems sistemą“, „Optimizuoti bausmių vykdymo sistemos personalo skaičių ir kelti jo kvalifikaciją“.Šiuo metu yra rengiamas priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ aprašas, atliekama veiklų alternatyvų analizė. Planuojama, kad šios priemonės aprašas bus patvirtintas 2022 m. I ketvirtį. Rengiamame pažangos priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ apraše išskirtos šios veiklos: „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“, „Kamerinio tipo patalpų įrengimas įkalinimo įstaigose“, „Esamų inžinerinių statinių techninių savybių gerinimas“.
Siekiant, kad būtų sudarytos sąlygos valstybės mastu identifikuoti visus didelės ir labai didelės rizikos galimus pavojus ir periodiškai juos vertinti, rekomenduojame patvirtinti Nacionalinės rizikos analizės atlikimo metodiką.
Kėdainių r. savivaldybė 2021 m. IV ketvirtį iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės išregistravo savivaldybės patikėjimo teise valdomą 119,65 kv. gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto objektą – gyvenamąjį namą (unikalus Nr. 5393-0016-6014) ir inžinerinius statinius (unikalus Nr. 5393-0016-6025), esančius Jubiliejaus g. 3, Kėdainių m., kurių savivaldybės įstaigos ir/ar institucijos nevaldė ir nenaudojo savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms vykdyti ir buvo sunaikinti.
Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojams, naudojantiems ar šalinantiems pavojingąsias atliekas, nutraukus veiklą likusios nesutvarkytos atliekos būtų sutvarkytos nenaudojant valstybės biudžeto lėšų numatyti ir vykdyti priemones, kurios užtikrintų, kad derinant įmonių pateiktas veiklos nutraukimo plane numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatas būtų įsitikinama, ar jose nurodytos atliekų tvarkymo kainos atitinka rinkos kainas.
Įgyvendinant rekomendaciją Aplinkos ministerija pakeitė Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, patikslindama reikalavimus, kad būtų užtikrintas veiklos nutraukimo plane planuojamų priemonių įgyvendinimo sąmatų atitikimas rinkos kainoms.
Siekiant turėti darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės veiklai tobulinti reikalingus duomenis, atlikus patikrinimus vertinti grįžtamąjį ryšį (pvz., naudotis nemokama grįžtamojo ryšio sistema inspect.ukmin.lt) ir gautus duomenis naudoti sprendimams priimti ar veiklai tobulinti.
Siekiant po patikrinimų gauti grįžtamąjį ryšį ir tobulinti darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės veiklą, patvirtintas (2021-01-26 įsakymu Nr. EV-26) Anoniminės apklausos po Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos (VDI) atliktų patikrinimų tvarkos aprašas. Valstybinės darbo inspekcijos valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema (DSS IS) 2021 m. papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Atsakymų suvestinės - grafikai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje. 2021 metais atliktos anoniminės apklausos atsakymų pasiskirstymas rodo, kad VDI inspektoriai patikrinimų metu elgiasi mandagiai ir profesionaliai, atsako į visus kilusius klausimus, patikrinimai vyksta operatyviai ir sklandžiai bei prisideda prie įmonių veiklos tobulinimo. VDI teigimu, nors nusiskundimai yra pavieniai, jie yra analizuojami ir pagal galimybes įgyvendinami, pvz., atsižvelgiant į nusiskundimus dėl VDI inspektorių bendravimo su trečiųjų šalių piliečiais problemų, perkamos vertėjų paslaugos; dėl pranešimų, kad VDI inspektoriai netiesiogiai prašė kyšio, VDI sustiprinamos korupcijos prevencijos priemonės ir pan.
Siekiant pasirengti tinkamai valdyti krizines situacijas, rekomenduojame teisės aktuose nustatyti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima identifikuoti ir konstatuoti krizines situacijas.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuota 1 priemonė, kuri yra įgyvendinta: parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio V skyriuje “Krizės valdymas” reglamentuotas krizinių situacijų valdymas. Krizinių situacijų sąvokos nustatytos šio įstatymo 2 straipsnyje. Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų dydžiai. Naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas bei 2022-12-29 Vyriausybės nutarimas Nr. 1317 įsigaliojo 2023-01-01.
Siekiant užtikrinti, kad institucijos planuotų veiksmingas ekstremaliųjų situacijų valdymo priemones, rekomenduojame nustatyti kokybinius pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo kriterijus.
Siekiant stiprinti kibernetinio saugumo subjektų, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, gebėjimus identifikuoti kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, bei tinkamai reaguoti į juos:1. organizuoti kibernetinio saugumo subjektams, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, mokymus, užtikrinant, kad jų metu būtų suteiktos reikiamos teisinės ir techninės žinios apie nusikaltimus elektroninėje erdvėje;2. parengti metodinius dokumentus dėl incidento žalos/nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo.
Šilutės rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 3 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ NT (pastatas-siurblinė, esanti Rūgalių k. (unikalus Nr. 4400-2373-8405) bei dalis garažo, esantis Kęstučio g. 1G-4, Šilutėje (unikalus Nr. 8896-9007-9016:0002) ir dalis administracinio pastato, esantis Lietuvininkų g. 8, Šilutėje (unikalus Nr. 8893-0006-0014)) perduotas Šilutės r. savivaldybės nuosavybėn (2022-07-11 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. R6-90/T11-19).
Siekiant įsitikinti, kad žemės naudojimo pažeidimai yra pašalinti, patvirtinti Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašą.
Tarnybos direktoriaus 2015-08-21 įsakymu Nr. 1P-303(1.3.) buvo patvirtintas Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašas. Jame numatyta, kad teritorinio skyriaus darbuotojas tikrina, ar ankščiau atlikto žemės naudojimo patikrinimo metu nustatyti pažeidimai yra pašalinti (ištaisyti), ar nepadaryta naujų pažeidimų ir kt.
Siekiant, kad visoms valstybinėms funkcijoms bendros vykdymo išlaidos (darbo užmokesčio, administravimo ir kt.) būtų apskaičiuojamos vienodai, nustatyti vienodus jų apskaičiavimo principus.
2024-11-20 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintose gairės, kuriose nustatyti planavimo principai išlaidų grupėms: darbo užmokesčiui, komunalinėms paslaugoms, kvalifikacijos kėlimui, turto kūrimui, pagerinimui ir turto nuomai, informacinių sistemų kūrimui arba modernizavimui, ilgalaikio materialiojo turto remontui, išmokoms, skiriamoms nustatytam gavėjų skaičiui, specialioms tikslinėms dotacijoms, skiriamoms finansuoti valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms, kurias valstybė pagal įstatymus perdavė savivaldybėms.
Tam, kad visi ikiteisminiai tyrimai, kuriuose įtariamieji yra suimti, ar įtariamieji ar nukentėjusieji yra nepilnamečiai, būtų atliekami prioriteto tvarka, tikslinti policijoje atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašą.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 2 priemonės, kurios yra įgyvendintos. Lietuvos policijos generalinio komisaro 2022-12-14 įsakymu Nr. 5-V-1211 patvirtintas Policijos įstaigose atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašas, kuris nustato nusikalstamų veikų tyrimo prioriteto nustatymo tvarką ir kriterijus, taip pat policijos padalinių ir pareigūnų darbo ikiteisminio tyrimo srityje organizavimo pagal nustatytus prioritetus tvarką. Šiame apraše nustatyta, kad ikiteisminiai tyrimai, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos sunkumo ir pavojingumo laipsnį, skirstomi į AA, A, B ir C kategorijas. AA kategorijai priskiriami labai sunkūs nusikaltimai ir visi ikiteisminiai tyrimai, kuriuose įtariamieji yra suimti arba įtariamieji ar nukentėjusieji yra nepilnamečiai. Ikiteisminių tyrimų prioritetai nustatomi vadovaujantis BPK 176 str. 2 d. nuostatomis, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos kategoriją (AA, A, B ar C) ir ikiteisminio tyrimo lygį (1, 2 ar 3). Jei baudžiamojoje byloje atliekamas kelių skirtingų kategorijų nusikalstamų veikų tyrimas, ikiteisminio tyrimo prioritetas nustatomas pagal nusikalstamą veiką, priskirtą aukščiausiai kategorijai.
Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, atlikti detalesnę mokesčių mokėtojų poreikių ir lūkesčių analizę, įvertinant problemas, su kuriomis susiduriama administruojant mokesčius, ir pagal gautus rezultatus suplanuoti priemones, kurios keltų el. paslaugų pažangumo lygį, mažintų administracinę naštą ir skatintų naudotis i.MAS el. paslaugomis.
Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė atliktų apklausų rezultatus, kuriais remiantis 2020 m. atlikta: - viešoji konsultacija skirta įvertinti i.MAS posistemio i.SAF naudotojų pasitenkinimą šios sistemos elektroninių paslaugų kokybe, išsiaiškinti naudotojų identifikuotus trūkumus bei poreikius;- išsamūs nuotolinių apskaitos paslaugų smulkiam verslui posistemio (toliau - i.APS) naudojamumo, naudotojų poreikių ir elgsenos tyrimai ir pagal gautus rezultatus inicijuoti i.APS posistemės paslaugų tobulinimai;- i.SAF posistemio apklausa, siekiant identifikuoti tobulintinas sritis dėl spartesnio mokėtojų paslaugų teikimo ir, atsižvelgiant į gautus rezultatus buvo atlikti i.SAF posistemio modifikavimo darbai, atsižvelgiant į mokėtojų pageidavimus.Mokesčių mokėtojų i.VAZ paslaugų tobulinimo, naujų sukūrimo poreikis vertintas remiantis „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ procedūra.2021-10-11, atsižvelgiant į vartotojų poreikius, sudaryta Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.SAF, i.VAZ posistemių) plėtros paslaugų viešojo pirkimo sutartis Nr. (1.10-04-2 E) 22-138. 2021-10-12 pasirašytas įsakymas Nr. V-380 dėl projekto „Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (I.MAS) ir jos posistemių I.SAF ir I.VAZ plėtros“ vykdymo.
Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, nustatyti tinkamumo vartotojams vertinimo kriterijus ir patvirtinti el. paslaugų tinkamumo vertinimo tvarką, pagal kurią periodiškai būtų atliekami el. paslaugų tinkamumo naudotojams tyrimai ir, atsižvelgiant į jų rezultatus, tobulinamos el. paslaugos.
Siekiant sumažinti administracinę naštą, padidinti el. paslaugų pažangumo brandą ir labiau orientuotis į mokesčių mokėtojų poreikius, Valstybinė mokesčių inspekcija patvirtino paslaugų kokybės vertinimo bei analizės procedūrą „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ (2020-12-22 įsakymas Nr. V-542), pagal kurią i. MAS naudotojų poreikiai įtraukiami į sistemos plėtros artimiausius darbus.
Siekiant užtikrinti, kad statybos leidimas būtų išduotas teisėtai, parengti ir vykdyti priemones, kurios šviestų visuomenę ir didintų jos informuotumą apie statybos procesus.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistos Statybos įstatymo nuostatos dėl visuomenės informavimo, vykdytos priemonės, kurios didina visuomenės informuotumą apie statybos procesus.
Siekiant užtikrinti aukštą valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų saugumo lygį, atsižvelgiant į esamas kibernetines grėsmes, tinklų integracijos perspektyvas bei vykstančius atsakomybės ir kompetencijų pasidalijimo pokyčius, nustatyti vieningus saugumo reikalavimus valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams.
Siekiant užtikrinti aukštą valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų saugumo lygį:•2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 patvirtinti Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai, tarp kurių yra Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas. Apraše nustatyti bendri saugumo reikalavimai valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams;•2023-07-19 nutarimais Nr. 573, 574, 575 priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas.
Siekiant šalies mastu užtikrinti rezultatyvesnį nusikalstamos veikos elektroninėje erdvėje užkardymą, mažinant galimybes gyventojams tapti šių nusikaltimų aukomis:1. numatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas šalinti neteisėtą ir žalingą turinį internete;2. užtikrinti bendrą blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarką.
Įgyvendinant rekomendaciją:-2023-04-25 priimtas Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymo Nr. I-1418 2, 6, 19, 24, 27, 28, 48 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 19-1, 19-2 straipsniais įstatymas, kuris nustato veiksmingesnes teroristinio turinio pašalinimo galimybes ir priemones, įgyvendinant ir į nacionalinę teisę perkeliant Reglamentą (ES) 2021/784;- 2023-12-31 priimti Lietuvos Respublikos informacinės visuomenės paslaugų įstatymo Nr. X-614 pakeitimai, siekiant kovoti su neteisėtu turiniu internete, įgyvendinant ir į nacionalinę teisę perkeliant Reglamentą (ES) 2022/2065.
Šakių rajono savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Šakių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė du valstybės nekilnojamojo turto objektus, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti jis buvo perduotas: 18,48 kv. m garažą, esantį Bažnyčios g. 4 K2-5 (unikalus Nr. 8495-2000-2029:0006) ir 42,29 kv. m gaisrinės pastato, esančio Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestis, Šakių r. (unikalus Nr. 8495-9002-5012). 2021-01-25 savivaldybė informavo, kad garažas yra reikalingas ir nuo 2020-01-07 naudojamas su žemės ūkio veikla susijusioms funkcijoms, kurioms įgyvendinti ir buvo perduotas. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ ir savivaldybės tarybos 2021-06-25 sprendimu Nr. T-198 „Dėl sutikimo perimti valstybės nekilnojamąjį turtą Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn“ nekilnojamasis turtas – patalpos (pritaikytos gyvenamajai paskirčiai), kurios yra gaisrinės pastate (unikalus Nr. 8495-9002-5012, plotas 42,29 kv. m, patalpų indeksai nuo 1-1 iki 1-5) bei sandėlis (unikalus Nr. 4400-0020-4096, bendras plotas – 26 kv. m), esantys Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestyje, Šakių r. sav., perimti Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn (2022-04-28 Turto perdavimo–priėmimo aktas Nr. VL-585).
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, įvertinti metodinių rekomendacijų, skirtų nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimui, poreikį ir jas parengti.
Siekiant efektyvios valstybinių miškų kontrolės, užtikrinti, kad Aplinkos apsaugos departamentas vykdydamas valstybinę visų nuosavybės formų šalies miškų būklės, naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolę atskirtų patikrinimų planavimo ir vykdymo funkcijas ir įdiegtų ūkio subjektų rizikos vertinimo sistemą.
Siekiant efektyvios valstybinės visų nuosavybės formų šalies miškų būklės, naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolės, Aplinkos apsaugos departamentas atskyrė patikrinimų planavimo ir vykdymo funkcijas ir įdiegė rizikos vertinimo sistemą.
Siekiant, kad valstybė ir savivaldybės turėtų aktualią informaciją apie ūkio subjektų veiklos sukeliamą neleistiną neigiamą poveikį aplinkai ir galėtų laiku imtis priemonių jam mažinti, užtikrinti ūkio subjektų monitoringo vykdymą, atsiskaitymą už jį ir ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizę dėl jų neigiamo poveikio aplinkai.
Siekiant, kad pastatytą statinį būtų leidžiama eksploatuoti be papildomų reikalavimų, nustatyti priemones, užtikrinančias statybos procese dalyvaujančių subjektų atsakomybės ribas už statinių projektų kokybę.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo pakeistos Statybos įstatymo nuostatos dėl tikrinančių subjektų kompetencijos, aiškiau apibrėžti statinio projekto ekspertizės privalomumo atvejai, pakeistos neypatingų statinių statybos užbaigimo tvirtinimo nuostatos.
Siekiant savavališkos statybos registravimo prevencijos, nustatyti, kad privataus subjekto atliekamos statinio ekspertizės metu būtų įvertinta ne tik jo techninė būklė, bet ir teisėtumas.
Siekiant savavališkos statybos registravimo prevencijos pakeisti statybos, teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros procesus reglamentuojantys teisės aktai
Siekiant užtikrinti, kad pastatyti statiniai būtų naudojami pagal paskirtį, nurodytą statybos leidime, parengti ir pateikti tvirtinti galiojančių teisės aktų pakeitimus dėl leidimo viename sklype jo neatidalijus ir nesuformavus naujo žemės sklypo statyti daugiau nei vieną pastatą.
Įgyvendinant rekomendaciją pakeistas Teritorijų planavimo įstatymas, numatant, kad kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jeigu teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.
Siekiant užtikrinti skubiajai medicinos pagalbos komandai skirtų atsargų kokybę ir greitą jų paruošimą išdavimui kilus pavojui, įdiegti šių sukomplektuotų ir dėžėse laikomų atsargų identifikavimo ir atsekamumo sistemą.
Siekiant mažinti klaidų riziką vykdant viešuosius pirkimus, užtikrinti, kad perkančiosiose organizacijose būtų faktiškai atliekama į rizikingų pirkimų sąrašus įtrauktų pirkimų prevencinė kontrolė ir kasmet teikiamos išvados dėl procedūrų tobulinimo.
Siekiant, kad CPO LT veiktų kaip viešųjų pirkimų vykdymo kompetencijų centras viešajame sektoriuje, pakeisti veiklų ir atsakomybių pasiskirstymą tarp CPO LT ir perkančiųjų organizacijų (kai CPO LT atlieka pirkimus jų vardu), užtikrinant, kad CPO LT atliktų tas viešųjų pirkimų veiklas, kurioms reikalingos viešųjų pirkimų kompetencijos.
Bendradarbiaujant su Valstybine kainų ir energetikos kontrolės komisija ir kitomis institucijomis, apsvarstyti ir numatyti priemones dėl šilumos vartotojų permokėtų lėšų išieškojimo iš UAB „Vilniaus energija“, kad būtų apgintas viešasis interesas ir vartotojams būtų grąžintos permokėtos lėšos.
Vilniaus miesto savivaldybė ėmėsi priemonių dėl permokėtų lėšų išieškojimo – kreipėsi į Tarptautinį Stokholmo arbitražo tribunolą, kuris Vilniaus miesto savivaldybei priteisė 83 mln. eurų kompensacijos už padarytą žalą.
Siekiant nustatyti Lietuvos Respublikos vyriausiojo epidemiologo įgaliojimus ekstremaliųjų situacijų metu, įvertinus vyriausiojo epidemiologo instituto funkcijas užkrečiamųjų ligų valdymo sprendimų priėmimo procese, pakeisti teisės aktus.
Rengiami Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo pakeitimo siūlymai.
2. Siekiant priešgaisrines gelbėjimo pajėgas aprūpinti tinkama gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika, įranga ir asmeninėmis apsaugos priemonėmis, siūlome:2.1. įvertinti, ar Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto nuostatos užtikrina, kad priešgaisrinės gelbėjimo pajėgos būtų aprūpintos gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika; 2.2. parengti ilgalaikę bendro visų pajėgų aprūpinimo gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika, įranga ir asmeninėmis apsaugos priemonėmis strategiją, numatant įsigijimo prioritetus ir lėšų šaltinius.
Jonavos r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą 25,42 kv. m pastatą-garažą (unikalus numeris 4696-7000-1014:0008) panaudos teise naudoja savivaldybės biudžetinė įstaiga Jonavos r. švietimo pagalbos tarnyba savarankiškųjų savivaldybės funkcijų įgyvendinimui. Panaudos sutartis 2021-07-29 įregistruota Nekilnojamojo turto registre. Savivaldybės patikėjimo teise valdomą negyvenamąją patalpą – gaisrinę ( unikalus Nr. 4697-6003-6021:0002) su jai priskirtais garažais (unikalūs Nr. 4697-6003-6032 ir 4697-6003-6032) panaudos teise naudoja Jonavos r. priešgaisrinė tarnyba. Panaudos sutartis 2021-05-11 įregistruota Nekilnojamojo turto registre.
(V) EX.69 APVA neužtikrino, kad deklaruotina EK išlaidų suma būtų sumažinta projektu gaunamų grynųjų pajamų sumaRekomenduojame APVA:1) iš naujo įvertinti 2016-2017 m. ataskaitinio laikotarpio išlaidų deklaracijas ir nustatyti visus atvejus, kai projektų grynųjų pajamų sumos nebuvo atimtos iš pripažintų deklaruotinomis EK išlaidų sumos;2) priimti sprendimus susigrąžinti su neatitikimais susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Sudarant prielaidas siekti geresnės valstybinės reikšmės kelių kokybės, nustatyti motyvuojančius ir ambicingus valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklius.
Susisiekimo ministerija informavo, kad įgyvendino rekomendaciją dėl motyvuojančių ir ambicingesnių valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklių nustatymo –susisiekimo ministro 2021 m. lapkričio 9 d. įsakymu Nr. 3-519 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2018 m. lapkričio 2 d. įsakymo Nr. 3-551 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklių patvirtinimo“ pakeitimo“ pakeisti valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodikliai – nustatytas ambicingesnė automagistralių ir greitkelių kelių suminis kelio dangos būklės indekso (toliau – DBI) reikšmė (sumažinta nuo 3 iki 2,8).Atkreiptinas dėmesys, kad kelių valdymo efektyvumo rodiklio (DBI) reikšmės sumažinimo galimybės yra ribotos, kadangi tai pareikalauja papildomo finansavimo. Valstybinės reikšmės kelių priežiūros ir plėtros 2022-2035 m. strateginėse gairėse (toliau – Gairės), kuriose numatyti strateginiai kelių priežiūros ir plėtros prioritetai (be kita ko įvertinus nustatytą naują DBI reikšmę), nurodyta, kad esminė Gairių įgyvendinimo prielaida – pakankamas finansavimas. Pažymėtina, kad atsižvelgus į Gairėse numatytus strateginius tikslus ir veiksmus ir esamų finansavimo šaltinių prognozę, apskaičiuota, kad 2022–2030 m. susidaro apie 515 mln. eurų finansavimo trūkumas.Atsižvelgdami į tai, kas išdėstyta, manome, kad rekomendaciją įgyvendinome tinkamai ir šiuo metu nėra galimybės nustatyti dar ambicingesnės siektinos DBI reikšmės.
(V) EX.33 Netinkamai parengtas nacionalinio stebėsenos rodiklio skaičiavimo aprašasRekomenduojame patikslinti nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašą, nustatant, kad į privačias investicijas negali būti įskaičiuojamas susigrąžintinas PVM.
(V) EX.37 Netinkamos fiksuotojo įkainio nustatymo prielaidosRekomenduojame AM atnaujinti Valstybės teritorijų planavimo ir statybų inspekcijos specialistų atliekamų atnaujinamų (modernizuojamų) pastatų patikrinimų fiksuotojų įkainių nustatymo tyrimo ataskaitą iš naujo įvertinant vidutinį specialistų, vykdančių atnaujinamų (modernizuojamų) pastatų patikrinimus, darbo užmokesčio išlaidų dydį bei imtis susijusių korekcinių veiksmų.
Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų sistema užtikrintų efektyvų ir rezultatyvų jų vykdymą, įvertinti funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias funkcijas tikslingumą ir priimti sprendimus, reikalingus pokyčiams įgyvendinti.
Įgyvendinant rekomendaciją savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra įtraukta į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą, numatyti terminai, stebėsenos rodiklis. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių funkcijų peržiūra. Pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant tinkamai formuoti ir įgyvendinti valstybės politiką vaikų sveikatos stiprinimo srityje ir užtikrinti investicijų į šią sritį naudą, ateityje sumažinus sergamumą ir padidinus dirbančių sveikų asmenų sukuriamą pridėtinę vertę, nustatyti vertinimo kriterijus savivaldybių biurų priemonių atitikimui vaikų sveikatos stiprinimo prioritetams įvertinti bei užtikrinti šių priemonių įgyvendinimą.
Sveikatos apsaugos ministerija patvirtino Valstybinių visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020, 2021 ir 2022 m. prioritetinių veiklos krypčių vertinimo kriterijų planus. Planuose nustatyti ir su vaikų sveikatos stiprinimu susiję veiklos prioritetai (pvz., sveikos mitybos įgūdžių formavimas, fizinio aktyvumo skatinimas, psichikos sveikatos stiprinimas), veiklos kryptys jiems įgyvendinti ir veiklų vertinimo kriterijai savivaldybėms, aktuali informacija yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese.Parengtos savivaldybių valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m. ir 2021 m. duomenų suvestinės, kuriose pateikta informacija apie planuotas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų įvykdymą, neįvykdymo priežastis pagal savivaldybes. Parengta Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2021 m. konsoliduota ataskaita. Pateikti duomenys apie savivaldybių 2021 m. suplanuotų valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą šviesoforo principu.
Nustatyti kriterijus, pagal kuriuos pacientų organizacijos būtų įtraukiamos į komisijų / darbo grupių veiklą priimant sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo.
Sveikatos apsaugos ministras patvirtino Ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) tvarkos aprašą(2020-01-15 įsakymas Nr. V-51), kuriame nustatytos bendradarbiavimo sritys, tikslai, principai, partnerių atrankos tvarka, NVO teisės ir pareigos. . Apraše numatyti pagrindiniai kriterijai NVO, ketinančiai tapti partneriu, ir papildomi kriterijai, pagal kuriuos teikiama pirmenybė pasirenkant partnerį, kai kelios NVO pretenduoja juo tapti. Partneriu gali tapti gavusios ministerijos kvietimą NVO arba savo iniciatyva pateikę prašymą, kuriame turi nurodyti savo veiklą, motyvaciją bendradarbiauti, išsamiai aprašyti patirtį ir veiklos trukmę, nurodyti narius, paramos teikėjus, rėmėjus ir kt. Apraše taip pat numatyta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma. Aprašas netaikomas, kai ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Ministerija, vadovaudamasi Aprašo nuostatomis, yra pasirašiusi 7 sutartis dėl bendradarbiavimo su įvairiomis nevyriausybinėmis organizacijomis. Ministerija nurodė, kad nėra gavusi nei vieno nevyriausybinių organizacijų prašymo dėl bendradarbiavimo sutarties. Nevyriausybinių organizacijų aktyvus įsitraukimas formuojant sveikatos apsaugos politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas ne per sutarčių pasirašymą dėl bendradarbiavimo, bet per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje (https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos) skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose dalyvauja nevyriausybinių organizacijų, gydytojų draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir/ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Specialiųjų tyrimų tarnyba yra išsakiusi Sveikatos apsaugos ministerijai pastabas, kad būtina tobulinti esamą teisinį reglamentavimą, tikslu užtikrinti asociacijų ir organizacijų deleguojamų į darbo grupes ar komisijas narių privačių interesų deklaravimo, nusišalinimo, interesų konfliktų valdymo ir kontrolės tvarką. Atsižvelgdama į Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, ministerija šiuo metu konsultuojasi su Vyriausios tarnybinės etikos komisija ir Valstybine duomenų apsaugos inspekcija, dėl esamo teisinio reglamentavimo tobulinimo, kuris leistų užtikrinti, kad darbo grupių ar komisijų veikloje dalyvaujantys įstaigų, asociacijų ir organizacijų deleguojami nariai būtų nešališki, užtikrinant, kad jų deleguoti nariai nedelsiant nusišalintų ar būtų nušalinti nuo diskusijų, nuomonės pateikimo ir sprendimų priėmimo, galinčių sukelti interesų konfliktus.
Siekiant gerinti sąlygas Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių plėtrai ir užtikrinti gerosios informacinių technologijų valdymo praktikos tęstinumą, įteisinti Architektūros komitetą ir patvirtinti bendrą architektūrą, susidedančią iš veiklos procesų, informacijos, duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnių.
Siekiant struktūrizuoti valstybės reikšmės registrų ir informacinių sistemų veiklos procesus, informacijos ir duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnius, 2023 m. II pusm. Architektūros komitetas patvirtino IT architektūrą, kuri atvaizduoja visų Registro centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių tarpusavio ryšius, parodo tvarkomų valstybės informacinių išteklių mastą, sudaro galimybę priimti pagrįstus sprendimus dėl šių išteklių tvarkymo ir plėtros.
Pertvarkyti poveikio vertinimo sistemą taip, kad būtų užtikrintas tinkamas numatomo teisinio reguliavimo galimų pasekmių asmenims ar jų grupėms, kuriems jis bus taikomas, ekonomikai, valstybės finansams, socialinei aplinkai, viešajam administravimui, korupcijos mastui, administracinei naštai ir kt. sritims įvertinimas ir vertinimo rezultatų bei juos pagrindžiančių duomenų pateikimas teisės aktą priimančiam subjektui.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 5 priemonės, 3 iš jų įgyvendintos: parengtos įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gairės, kurios bus taikomos praktikoje ir vertinamas jų veiksmingumas, atrinktos teisėkūros iniciatyvos, , atlikta įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gairių taikymo analizė. 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą, kurią planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. Rekomendacijos stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Nustatyti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias žemės perdavimą kitoms institucijoms laiku (per teisės aktuose nustatytą terminą) ir nustatytos formos turto perdavimo–priėmimo aktuose.
Nacionalinė žemės tarnyba patvirtino dokumentų (sprendimo ir žemės sklypo perdavimo ir priėmimo akto) formas, teritorinių skyrių vedėjams priminė terminus ir tvarką, pagal kurią turi būti vykdomas žemės sklypų perdavimas kitoms institucijoms. Žemė po valstybinės reikšmės keliais tarnybos buhalterinėje apskaitoje bus registruojama pagal Finansų ministerijos 2020-04-23 patvirtintas Rekomendacijas.
Siekiant stiprinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūrą, numatyti ir vykdyti priemones veiksmingai aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo vertinimo stebėsenai užtikrinti ir nustatyti rodiklius, pagal kuriuos būtų vertinama, ar kontrolės institucijos efektyviai atlieka joms priskirtas funkcijas.
Įgyvendinant rekomendaciją parengta aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodiklių formavimo pavyzdinė schema, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodikliai įtraukti į Aplinkos apsaugos departamento metinį 2022 m. veiklos planą.
(V) EX.32 Netinkamai parengtas VP stebėsenos rodiklio skaičiavimo aprašasRekomenduojame KM nustatyti VP stebėsenos rodiklio P. B.209 „Numatomo apsilankymų remiamuose kultūros ir gamtos paveldo objektuose bei turistų traukos vietose skaičiaus padidėjimas“ faktinio pasiekimo vertinimo duomenų šaltinius, kuriais remiantis būtų gali-ma išmatuoti realų rodiklio pasiekimą, ir laikotarpį, per kurį turėtų būti pasiektas rodiklis.
Siekiant, kad būtų užtikrinta oro kokybės stebėsena taršiausiose Lietuvos vietose, atsižvelgiant į oro taršos duomenis, infrastruktūros ir eismo intensyvumo pokyčius, ir kuo daugiau gyventojų turėtų informaciją apie oro kokybės būklę jų teritorijoje:- parengti teisės aktų pakeitimus, nustatančius pareigą savivaldybėms taršiose vietose vykdyti aplinkos oro monitoringą ir atsiskaityti už jo vykdymo rezultatus;- bendradarbiaujant su savivaldybėmis, peržiūrėti valstybinių oro kokybės tyrimų stočių vietas ir plėsti savivaldybių teritorijų, kuriose oro kokybė būtų matuojama valstybės ar savivaldybių lygmeniu, skaičių.
Siekiant, kad nacionalinė į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaita būtų tiksli ir detaliai atskleistų kiekvieno apskaitomo teršalo taršos šaltinį, bei jų poveikio mastą oro taršai, didinti ūkinės veiklos sektorių, kuriuose tarša skaičiuojama aukštesnio tikslumo metodu (TIER 2 ar TIER3), dalį.
Siekiant modernizuoti informacijos apie aplinkos būklę valdymą, sukurti bendrą informacinę sistemą valstybinio, savivaldybių, ūkio subjektų vykdomo aplinkos oro monitoringo duomenų pateikimui, kad visi gaunami aplinkos monitoringo duomenys galėtų būti kompleksiškai vertinami, analizuojami, naudojami aplinkos būklei vertinti ir prognozuoti.
Panaudos sutartį su VšĮ Pakruojo verslo informacijos centru patikslinti taip, kad ji atitiktų teisės aktų reikalavimus.
Savivaldybė patikėjimo teise valdo valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą – negyvenamąją patalpą-administracines patalpas (unikalus Nr. 6597-7000-5018:0004, Pergalės g. 1-4, Pakruojis). Dalis negyvenamosios patalpos panaudos pagrindais yra perduota VšĮ Pakruojo verslo informacijos centrui (2002-09-16 Negyvenamų patalpų panaudos sutartis su vėlesniais pakeitimais ir papildymais) iki 2022-09-16). Savivaldybė 2022-06-28 informavo, kad pasibaigus negyvenamų patalpų panaudos sutarties terminui, sutartis su VšĮ Pakruojo verslo informacijos centru nebus tikslinama.
Siekiant užtikrinti vientisą Asmens dokumentų išrašymo informacinės sistemos plėtrą, nustatyti IT valdymo atsakomybę – paskirti sistemos valdytoją, tvarkytojus ir duomenų valdymo įgaliotinį. Įteisinti naudojamą sistemą, parengiant teisės aktų reikalaujamus dokumentus, kuriuose būtų fiksuota sistemos tvarkomų duomenų apimtis, ryšiai su kitomis sistemomis / registrais ir numatytos taikytinos saugos užtikrinimo procedūros.
Teikti pastebėjimai dėl 6 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vadovaujantis Vyriausybės 2022-03-23 nutarimu Nr. 268 Raseinių r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas Raseiniuose esantis valstybei nuosavybės teise priklausantis ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomas NT – administracinės patalpos (unikalus numeris 4400-0699-6396:9258, T. Daugirdo g. 7-1), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Raseinių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas NT: negyvenamoji patalpa – pedagoginės-psichologinės tarnybos patalpos (unikalus numeris 4400-0457-2689:3811, V. Grybo g. 33-1), negyvenamoji patalpa – administracinės patalpos (unikalus numeris 4400-0699- 6452:9260, T. Daugirdo g. 7-2), pastatas – garažas (unikalus numeris 7296-5000-4047, T. Daugirdo g. 7), kiti inžineriniai statiniai – kiemo statiniai (unikalus numeris 7296-5000-4069, T. Daugirdo g. 7) ir perimtas valstybės nuosavybėn Raseinių r. savivaldybei nuosavybės teise priklausantis NT – administracinis pastatas (unikalus numeris 7297-5004-5011, Raseiniuose, Maironio g. 7).
Nekilnojamojo turto registre duomenys apie Šalčininkų r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą yra tikslūs ir išsamūs.
Siekiant ekstremaliųjų situacijų metu užtikrinti tvarų sveikatos paslaugų teikimą, sudaryti teisines prielaidas, leidžiančias pasitelkti Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančių privačių gydymo įstaigų pajėgumus ir vykdyti jų pasirengimo veiklai ekstremaliųjų situacijų metu stebėseną.
Pakruojo r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 4 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Numatyti priemones, sudarančias sąlygas dvarų nekilnojamojo kultūros paveldo valdytojams išsaugoti dvarų paveldo objektų teritorijos vientisumą.
Įgyvendinant rekomendaciją, Kultūros ministerija kartu su Aplinkos ministerija parengė Specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 2, 16, 20, 21, 22, 24, 25, 28, 31, 35, 36, 37, 40, 42, 43, 46, 48, 49, 53, 60, 65, 66, 67, 73, 74, 75, 79, 80, 92, 93, 94, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 108, 124, 134, 139 straipsnių ir V skyriaus šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektą, kuriame numatyta, kad draudžiama dvarų sodybų teritorijas ir jose esančius žemės sklypus padalyti ir (ar) atidalyti į 2 ar daugiau žemės sklypų. Projektas suderintas su suinteresuotomis institucijomis, Vyriausybės 2024 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 317 yra pateiktas Seimui (TAR, 2024-05-09, Nr. 2024-08549) ir 2024-05-10 yra užregistruotas Seime Nr. XIVP-3761. Rekomendacija laikoma įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant kultūros srities aplinką.
Siekiant turėti ir atskleisti informaciją apie visas įmones, kuriose valstybė ir savivaldybės dalyvauja, viešinti informaciją apie įmones, kuriose neturima balsų daugumos.
Parengtas valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose valstybės arba savivaldybės dalyvauja turėdamos mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašas bei paskelbtas VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje: https://governance.lt/apie-imones/vvi-ir-svi/
Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms:peržiūrėti esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus, juos suderinti ir (arba) patvirtinti trūkstamas nuostatas ir metodinius dokumentus.
Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms Krašto apsaugos ministerija peržiūrėjo esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus ir parengė atitinkamus pasiūlymus jų tobulinimui. LRV 2023-07-19 nutarimais Nr. 573, 574, 575 priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas.
Ukmergės rajono savivaldybės administracija
Ukmergės r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 2-jų nekilnojamojo turto objektų naudojimo kitoms funkcijoms, nei turtas buvo perduotas. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Siekiant užtikrinti, kad pastatyti statiniai būtų naudojami pagal paskirtį, nurodytą statybos leidime, nustatyti ir vykdyti priemones, didinančias visuomenės informuotumą apie problemas, su kuriomis susiduriama negyvenamosios paskirties statiniuose perkant patalpas, kuriose planuojama gyventi, perkant daug bendrasavininkių turintį būstą.
Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant didinti visuomenės informuotumą įsigyjant būstą, Aplinkos ministerijos ir Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos interneto svetainėse paskelbta informacija, duoti interviu ir atsakyta į žiniasklaidos klausimus.
Siekiant didinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimų rezultatyvumą, sukurti nusikaltimų elektroninėje erdvėje besispecializuojančių pareigūnų tinklą ir užtikrinti jo aktyvią veiklą.
Siekiant sustabdyti elektroninius nusikaltimus, vykdomus iš laisvės atėmimo vietų, numatyti ir įgyvendinti priemones, kurios užkardytų šiuos nusikaltimus.
Rekomenduojame pakeisti Valstybės gynybos fondo apskaitos modelį taip, kad būtų užtikrintas prioritetinių gynybos ir civilinės saugos priemonių finansavimas laiku, nepriklausomai nuo einamojo mėnesio mokesčių įplaukų svyravimų ir korekcijų.
Peržiūrėti Saugaus valstybinio duomenų perdavimo tinklo (SVDPT) kainodaros mechanizmą ir nustatyti jo paslaugų kainodaros metodiką.
Įgyvendinant rekomendaciją 2018-01-03 priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 27 „Dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo“, Krašto apsaugos ministro 2021-10-26 įsakymu Nr. V-831 "Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2019-07-02 įsakymo Nr. V-583 „Dėl Saugiojo valstybinio duomenų perdavimo tinklo veiklą užtikrinančių dokumentų patvirtinimo“ pakeitimo" patvirtintas Saugiojo tinklo papildomų elektroninių ryšių paslaugų sąrašas ir nustatyti atlyginimo už paslaugas dydžiai.
Sukurti nacionalinę informacinę architektūrą ir jos valdymo mechanizmą, kuris leistų objektyviai nustatyti valstybės informacinių išteklių svarbą bei tinkamai kontroliuoti šį procesą ir suderinti ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių ir ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros nustatymo mechanizmus.
Rekomendacijai įgyvendinti numatytos 3 priemonės, iš kurių:-2 įgyvendintos: 2019 m. sukurtas valstybės informacinių išteklių sąsajų žemėlapis, 2023 m. patvirtintas Valstybės informacinių išteklių svarbos vertinimo gairių aprašas;-1 iš dalies įgyvendinta: vykdoma valstybės informacinių išteklių valdymo pertvarka, formuojama architektūra (inicijuoti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimai ir jį įgyvendinančių teisės aktų priėmimas). Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant, kad nelaimės (avarijos) atveju būtų atlyginta gamtai ir (ar) gyventojams ar kitiems subjektams padaryta žala, nustatyti aiškius pavojingųjų atliekų tvarkytojams civilinės atsakomybės dydžio apskaičiavimo kriterijus. Įvertinti, ar civilinės atsakomybės institutą būtų galima taikyti ir kitų ūkio subjektų veiklai drausti ir, esant poreikiui, inicijuoti atitinkamuose įstatymuose tokio draudimo reglamentavimą.
Aplinkos ministerijai iniciavus, 2021-06-30 priimtas Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 4/2 straipsniu įstatymas ir 2022-05-12 Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 2 ir 4/2 straipsnių pakeitimo įstatymas , kurių 4/2 straipsnyje buvo nustatyta, kad pavojingąsias atliekas surenkančios, vežančios, apdorojančios įmonės apdraudžia savo civilinę atsakomybę už žalą, kuri vykdant tokią veiklą gali būti padaryta trečiųjų asmenų turtui ir (ar) aplinkai.
Įgyvendinus Valstybės kontrolės pateiktas rekomendacijas, atlikti vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų auditą.
Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebima ir vertinama informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklė: 2019 m. Vidaus reikalų ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius pradėjo vidaus reikalų ministro valdymo srityse taikomų informacinių technologijų vidaus auditą, 2020-2021 m. buvo įsigytos Informatikos ir ryšių departamento informacinių technologijų Informacijos saugumo valdymo sistemos vidaus audito paslaugos, 2020-2022 m. nepriklausomų auditorių atliktas atitikties standarto ISO/IEC 27001:2013 ir LST EN ISO/IEC 27001:2017 reikalavimams priežiūros auditas (sertifikatas Nr. TIC 15 121 19119 galioja iki 2025-06-23).
Siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą, būtina tobulinti ūkio subjektų patikrinimo planavimą ir vykdymą, kad būtų sudaromas tikslus kontroliuojamų ūkio subjektų sąrašas ir atrenkami keliantieji didžiausią riziką bei atskirtos patikrinimų atrankos ir vykdymo funkcijos.
Įgyvendinant rekomendaciją ir siekiant didinti valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės sistemos efektyvumą atlikta analizė ir išsigrynintas optimalus sprendimas AAD reikalingos informacinės sistemos kūrimo pradžiai, apibrėžtas šiame etape realizuotinas modelis, sukurta minimali informacinės sistemos bandomoji versija ir parengtas atitinkamos informacinės sistemos techninės specifikacijos projektas. Aplinkos ministerijai pateikti siūlomi IS ir AAD veiklos rizikos vertinimo ir kontrolės srityje plėtojimo etapai. Suplanuotas patikrinimų planavimo IS sukūrimas, skirtas įgyvendinimui reikalingas finansavimas, vykdomi IS kūrimo parengiamieji darbai. AAD direktoriaus įsakymu patvirtintas Kontroliuojamų (prižiūrimų) ūkio subjektų sąrašų sudarymo tvarkos aprašas, kuris įsigaliojo 2022-07-01.
Siekiant užtikrinti geros kokybės ir visuomenės poreikius atitinkančių paslaugų teikimą ir šiam tikslui skirtų valstybės išteklių racionalų naudojimą, Vidaus reikalų ministerija, formuodama valstybės politiką administracinių paslaugų teikimo ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo srityje, turėtų nustatyti, kokias administracines ir viešąsias paslaugas turėtų teikti valstybė.
Siekdama nustatyti, kokias administracines ir viešąsias paslaugas turėtų teikti valstybė, Vidaus reikalų ministerija pateikė Vyriausybei administracinių paslaugų ir jas teikiančių institucijų sąrašus, nurodė besidubliuojančias, administracinės paslaugos sampratos neatitinkančios paslaugas bei paslaugas, kurias galima teikti integruotai. Pagal parengtus sąrašus atnaujino duomenis Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje (PASIS). Vidaus reikalų ministerija atliko administracinių ir viešųjų paslaugų inventorizaciją, parengė viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašą, kurį paskelbė interneto puslapyje www.vrm.lt. Po viešųjų paslaugų inventorizacijos, laikomasi nuostatos, kad visos viešosios paslaugos yra tos, kurių teikimą valstybė privalo užtikrinti. Šių paslaugų teikėjais gali būti tiek viešieji, tiek privatūs juridiniai asmenys. Viešojo administravimo įstatymas viešosios paslaugos teikimo administratorius įpareigoja (20 str. 4 d. 2 p.) atlikti konkurencingą procedūrą ir parinkti asmenis, kurie teiks viešąją paslaugą. Ministerijos duomenimis nuo 2023-12-23 Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP - į ją perkelti PASIS duomenys) kaupia informaciją apie visas administracines paslaugas ir jų teikėjus bei apie elektroniniu būdu per VIISP teikiamas viešąsias paslaugas ir jų tiekėjus. Atsižvelgiant į tai, kad yra identifikuoti ne visi viešųjų paslaugų teikėjai ir į tai, kad ministerija artimiausiu metu neplanuoja imtis priemonių šiai problemai spręsti, rekomendaciją laikome įgyvendinta iš dalies (stebėsena baigta). Problema dėl visų viešųjų paslaugų teikėjų identifikavimo perduota stebėjimui Valstybės kontrolės strateginio tyrimo grupei.
Ne rečiau, kaip nustatyta teisės aktuose, stebėti ir vertinti informacinių sistemų ir registrų vidaus kontrolės būklę.
Siekiant stiprinti kibernetinio saugumo subjektų, kurie valdo ir tvarko valstybės informacinius išteklius, gebėjimus identifikuoti kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, bei tinkamai reaguoti į juos, parengti metodinius dokumentus dėl incidento žalos / nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo.
Numatyti, kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės nekilnojamasis turtas laikinai neatlygintinai valdyti ir naudotis neperduodamas.
Finansų ministerijos 2023-02-09 pateiktais duomenimis, situacija dėl valstybės nekilnojamojo turto (VNT) panaudos nuo 2018 m. iš esmės pasikeitė. Švietimo, kultūros, sveikatos srityje veikiančios viešosios įstaigos (tuo metu pagrindinės panaudos gavėjos) tapo patikėjimo, o ne panaudos, subjektais. Sugriežtintos panaudos suteikimo sąlygos minimizavo VNT panaudą ne viešojo sektoriaus subjektams, kuriems panaudos teisė numatyta Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 14 str. (susiaurintas panaudos subjektų skaičius, atsisakant panaudos ne viešojo sektoriaus subjektams, išskyrus asociacijas, labdaros ir paramos fondus, regionų plėtros tarybas, viešąsias įstaigas – mokyklas, egzilio sąlygomis veikiančias aukštąsias mokyklas, kai kurias nevyriausybines organizacijas ir kitus subjektus). VNT panauda 2021 m. valstybės turto valdymo ataskaitos duomenimis, sumažėjo iki 12 proc. viso VNT ploto, iš kurių pagrindiniai panaudos gavėjai yra biudžetinės įstaigos, o ne viešojo sektoriaus subjektų panauda sudaro 4 proc. arba 52 tūkst. kv. m. Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad efektyviomis teisinio reguliavimo priemonėmis VNT panauda gali būti efektyviai valdoma. Nors bus keičiamas Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymas, esminių pokyčių atsisakant VNT panaudos nebus siūloma. Finansų ministerijos nuomone, esama geopolitinė situacija, kai panauda buvo reikalinga kaip viena pagrindinių pagalbos ukrainiečiams priemonių, kaip ir egzilio sąlygomis veikiančioms švietimo įstaigoms, suponuoja išvadą, kad panaudos visiškas panaikinimas kelia pagrįstų abejonių ir šiuo metu nesvarstytinas.Atsižvelgdami į tai, kad Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymu buvo susiaurintas panaudos subjektų skaičius, teisinio reguliavimo priemonėmis VNT panauda gali būti efektyviai valdoma, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Kadangi galimybė VNT gauti panaudos pagrindais išlieka, stebėsenos metu surinktą informaciją panaudosime stebėdami viešųjų finansų ir oficialiosios statistikos srities rizikas.
Teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.
Alytaus miesto savivaldybės administracija
Teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto (NT) objektų. Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, nustatyti trūkumai pašalinti, pasiekta siektina 100 proc. rodiklio „Visas patikėjimo teise valdyti gautas valstybės nekilnojamasis turtas, kuris nereikalingas perduotoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, teisės aktų nustatyta tvarka grąžintas“ reikšmė.Vyriausybės 2022-02-09 nutarimu Nr. 100 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo Alytaus miesto ir Tauragės rajono savivaldybių nuosavybėn“ Alytaus m. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Alytaus m. savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas (156,65 kv. m. negyvenamoji patalpa – laboratorija, esanti S. Dariaus ir S. Girėno g. 1-33, Alytuje (unikalus Nr. 1197-3000-5014:0027) ir 192,35 kv. m. pastatas – gyvenamasis namas, esantis Punsko g. 21, Alytuje (unikalus Nr. 1198-5005-6012)).
Siekiant užtikrinti, kad medicinos atsargos būtų atnaujinamos laiku, patikslinti jų įsigijimo procesą, įskaitant pirkimų planavimo, užsakymų pateikimo ir tiekėjų prievolių vykdymo kontrolę.
(V) EX.36 PFSA nustatyti nepakankami reikalavimai, taikomi projekto tinkamoms finansuoti išlaidomsRekomenduojame AM pakeisti PFSA įtraukiant nuostatas, užtikrinančias, kad pagal priemonę būtų finansuojamos tik prie priemonės tikslo pasiekimo prisidedančios veik-los.
Siekiant sudaryti sąlygas, kad visi kibernetinio saugumo subjektai žinotų veiksmus, kurių reikia imtis įvykus kibernetiniam incidentui ar siekiant užkirsti kelią galimoms grėsmėms:-patvirtinti priemones, kurios užtikrintų sklandesnį komunikavimą apie kibernetinius incidentus naudojantis kibernetinio saugumo informaciniu tinklu;-įpareigoti kibernetinio saugumo subjektus (valstybės informacinių išteklių valdytojus ir tvarkytojus) dalyvauti nacionalinėse kibernetinio saugumo pratybose ir numatyti Nacionalinio kibernetinio saugumo centro vykdomos švietimo veiklos vertinimo rodiklius ir juos periodiškai stebėti;-parengti ir patvirtinti detalų tipinį kibernetinių incidentų valdymo planą ir įpareigoti kibernetinio saugumo subjektus pagal šio standartinio plano pavyzdį parengti ar atnaujinti savo vidinius kibernetinių incidentų valdymo planus / tvarkas.
Užtikrinti, kad šis turtas būtų perduotas savivaldybei valdyti patikėjimo teise laikantis teisės aktų reikalavimų.
Siekiant užtikrinti geros kokybės ir visuomenės poreikius atitinkančių paslaugų teikimą ir šiam tikslui skirtų valstybės išteklių racionalų naudojimą, Vidaus reikalų ministerija, formuodama valstybės politiką administracinių paslaugų teikimo ir viešųjų paslaugų teikimo administravimo srityje, turėtų sukurti viešųjų paslaugų teikimo administravimo mechanizmą, kuris leistų pasirinkti tinkamiausią viešųjų paslaugų teikėją.
Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimas Nr. 495). Gairėse pateikti siūlymai ir dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo tobulinimo. 2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymo Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) 20 str. numatyti nauji reikalavimai viešųjų paslaugų teikimo administravimui, išgrynintos viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetencijos (pareigos) ir sustiprintos jų atsakomybės už administruojamų viešųjų paslaugų kokybę, nustatyti viešųjų paslaugų teikėjo parinkimo reikalavimai.
Siekiant sudaryti galimybę gauti patikimus susistemintus duomenis, reikalingus valstybės politikai administracinių ir viešųjų paslaugų teikimo srityje formuoti bei kitiems valdymo sprendimams priimti, turi būti užtikrintas tinkamas duomenų kaupimas ir valdymas, todėl Vidaus reikalų ministerija turėtų numatyti kontrolės priemones, kurios užtikrintų išsamių ir patikimų duomenų apie administracines ir viešąsias paslaugas Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje ir Lietuvos paslaugų kataloge pateikimą ir atnaujinimą, ir padėtų prisidėti prie operatyvaus paslaugų teikimo trūkumų šalinimo ir (ar) teikimo proceso supaprastinimo.
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos 3 priemonės. Visos priemonės yra įgyvendintos: nustatyti nauji (papildomi) į PASIS teikiamų duomenų patikimumo tikrinimo elementai, sukurtas duomenų pateikimo į PASIS kontrolės mechanizmas. Atlikta administracinių ir viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje vakokybe.vrm.lt.
Kauno m. savivaldybė pagal teiktą rekomendaciją inventorizuoti 16 patikėjimo teise valdomų valstybės nekilnojamojo turto (NT) objektų 6 pastatus inventorizavo, 10 pastatų perdavė valdyti biudžetinei įstaigai S. Dariaus ir Girėno aerodromui.
Siekiant vartotojams informaciją apie statistinius tyrimus pateikti patogiai ir aiškiai, rekomenduojame:1. visą pagal Oficialiosios statistikos programą vykdomų statistinių tyrimų informaciją skelbti Oficialiosios statistikos portale;2. skelbti visų statistinių tyrimų metaaprašus, nurodant tikslintų rodiklių tikslinimo priežastis.
Visa informacija apie pagal Oficialiosios statistikos programą atliekamus statistinius tyrimus skelbiama Oficialiosios statistikos portale. Apie 96 % statistinių rodiklių turi parengtus metaaprašus, kuriuose paaiškinamos rodiklių tikslinimo priežastys. Tai leidžia vartotojams patogiai rasti reikiamus duomenis ir suprasti atliktus pakeitimus, kad jie galėtų tinkamai naudoti statistinę informaciją.
Paramos gavėjai turėtų įvertinti ilgalaikes projekto nacionalinio finansavimo galimybes, įskaitant atvejus, jei projekto išlaidos padidėtų arba ES finansavimas būtų mažesnis, nei planuota. Šie skaičiavimai turėtų būti reguliariai pateikiami ir paaiškinami kiekvienos šalies nacionaliniams parlamentams.
Rekomendacija nustatytu laiku visa apimtimi nėra įgyvendinta. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas užsitęsė, o projektas turi būti įgyvendintas iki 2030 metų, nacionalinio finansavimo galimybių įvertinimas ir šiuo klausimu priimti sprendimai iki projekto pabaigos bus stebimi Valstybės kontrolei atliekant viešojo sektoriaus veiklos srities Transportas ir komunikacija strateginį tyrimą.
Pereinamuoju laikotarpiu maksimaliai apriboti galimybę valstybės nekilnojamąjį turtą gauti panaudos pagrindais.
Atsižvelgiant į tai, kad Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymu (2019-07-25 Nr. XIII-2398) buvo susiaurintas panaudos subjektų skaičius, atsisakant panaudos ne viešojo sektoriaus subjektams (išskyrus asociacijas bei labdaros ir paramos fondus) ir į tai, kad yra tęsiama teiktos rekomendacijos „Numatyti, kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, valstybės nekilnojamasis turtas laikinai neatlygintinai valdyti ir naudotis neperduodamas“ įgyvendinimo stebėsena, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta. Rekomendacijos stebėsena baigta.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, nustatyti problemų registravimo kriterijus, proceso procedūras, dalyvių funkcijas ir atsakomybes, proceso stebėsenos ir kontrolės priemones.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą:- 2022-06-20 "Promapp" sistemoje dokumentuotas IT problemų valdymo procesas;- parengtos IT problemų valdymo taisyklės (patvirtinta 2022-08-01 įsakymu Nr. VE-559(1.3E)).
Savivaldybei atlikus rekomenduotus veiksmus, apskaitoje nustatyti trūkumai pašalinti, pasiektos 100 proc. rodiklių „Į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybių nuosavybėn, bet dar neperduotas“ ir „Savivaldybių apskaitos registruose informacija apie savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto dalį yra tiksli – parodo tikrąją valdomo nekilnojamojo turto apimtį“ reikšmės.
Jonavos r. savivaldybei 2022-02-07 buhalterinės apskaitos registruose užregistravus valstybės nekilnojamąjį turtą, esantį Jonavos m. ir apie kurio valdymą patikėjimo teise savivaldybė nežinojo (5/100 pastato dalį Mokyklos g. 22 (unikalus Nr. 4695-0004-7024) ir 17/100 pastato dalį Fabriko g. 18 (unikalus Nr. 4695-0001-0021)), siektina 100 proc. rodiklio "į savivaldybės apskaitos registrus įtrauktas visas savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, kuris pagal Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymą yra priskirtas savivaldybiųnuosavybėn, bet dar neperduotas" reikšmė pasiekta.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, patikslinti užklausų ir incidentų klasifikavimo schemas, Informacinių technologijų pagalbos tarnybos taikomus paslaugų lygius, proceso dalyvių funkcijas ir atsakomybes.
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, Registrų centras 2022 m.:- „Promapp“ sistemoje paskelbė IT incidentų valdymo proceso aprašą su klasifikavimo/kategorijų aprašymu, IT užklausų valdymo procesą;- Parengė IT užklausų valdymo taisykles.Įgyvendinus rekomendaciją, užtikrinamas tinkamas paslaugų užklausų ir incidentų valdymas: 2022-2023 m. padaugėjo Registrų centro paslaugų naudotojų laiku išnagrinėtų užklausų (nuo 46 proc. iki 85,1 proc.) ir išspręstų incidentų (nuo 57 proc. iki 93 proc.).
Peržiūrėti tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų finansavimo koncepciją iš esmės: įvertinti, ar kasmet vykdomas tautinių mažumų ir integracijos centrų projektų finansavimas (užtikrinant finansavimą jų veiklos vykdymui) yra tinkamiausias tautinių mažumų integracijos į visuomenę finansavimo būdas. Teigiamo sprendimo atveju, keisti Centrų veiklos projektų finansavimo tvarką taip, kad būtų užtikrintos galimybės visiems centrams lygiomis teisėmis dalyvauti konkurencinėje projektų atrankoje ir nesudarytos sąlygos išskirtiniam subjektų ratui naudotis projektams vykdyti skirtomis lėšomis kaip savo veiklos ar įstaigos išlaikymui.
Kultūros centrų įstatymo 9 straipsnis (2022-12-20 Nr. XIV-1718) numato Lietuvos nacionalinio kultūros centro, savivaldybių ir kitų kultūros centrų finansavimą, tačiau viešosios įstaigos, kurių savininko ar dalininko teises įgyvendina Tautinių mažumų departamentas, neatitinka Kultūros centrų įstatyme numatyto kultūros centrų apibrėžimo. Seimas 2024-11-07 priėmė Lietuvos Respublikos tautinių mažumų įstatymą Nr. XIV-3079, kuris įsigalios 2025-01-01. Įstatymo 14 straipsnis numato, kad valstybė finansuoja veiklų (programų), kuriomis įgyvendinama valstybės politika tautinių mažumų srityje, vykdymą Biudžeto sandaros įstatymo nustatyta tvarka. Tokiu būdu įtvirtintas teisinis pagrindas skirti asignavimus viešųjų įstaigų, kurių savininko ar dalininko teises įgyvendina Tautinių mažumų departamentas, veiklas.
Siekiant sumažinti riziką nepasiekti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos tikslų – visiškos viešojo sektoriaus skaitmenizacijos ir sistemų integracijos – ir užtikrinti 70-tojo rodiklio „Pradėjęs veikti atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centras“ ilgalaikį poveikį bei pasiekimo tęstinumą ir visišką atitiktį ES Tarybos sprendime numatytiems įsipareigojimams, teisės aktuose nustatyti atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centro funkcijas ir jo veikimo tvarką, numatant:o esamų skaitmeninių sprendimų funkcionalumo vertinimą,o visų naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų, tikslingumo vertinimą, o baigus šį procesą – jų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimą,o prievolę viešojo sektoriaus subjektams kreiptis į centrą įvertinti naujai kuriamus skaitmeninius sprendimus.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas. Teisės aktuose nustatytos atvirų duomenų ir skaitmeninės transformacijos kompetencijų centro funkcijos ir jo veikimo tvarka, atitinkančios ES Tarybos sprendime nustatytus reikalavimus dėl esamų ir naujų skaitmeninių sprendimų.
Siekiant įvertinti faktinį komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos užtikrinimą gyventojams savivaldybėse, numatyti vieningus vertinimo kriterijus.
Faktinis komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos užtikrinimas gyventojams savivaldybėse vertinamas pagal vieningus vertinimo kriterijus.
Įvertinti nuomos sutartis pagal 19-ąjį VSAFAS „Nuoma, finansinė nuoma (lizingas) ir kitos turto perdavimo sutartys“ ir atitinkamai buhalterinėje apskaitoje atlikti koreguojančius įrašus.
Nacionalinė žemės tarnyba įvertino nuomos sutartis ir nustačiusi, kad trys sutartys priskirtinos finansinei nuomai, 2020-07-30 apskaitoje užregistravo koreguojančius buhalterinius įrašus.
Kad ikiteisminio tyrimo (nusikalstamų veikų tyrimo) stebėsena būtų efektyvi:rinkti ir stebėti duomenis apie vidutinę NV tyrimo trukmę apygardų apylinkių bei specializuotų padalinių lygmeniu;rinkti ir stebėti duomenis apie prioritetinių sričių , kuriose numatytas baudžiamojo persekiojimo stiprinimas, vidutinę NV tyrimo trukmę;rinkti ir stebėti duomenis apie IT pratęsimų priežastis; periodiškai (kasmet) atlikti ikiteisminio tyrimo teisėjams teikiamų skundų bei jų nutarčių dėl IT vilkinimo apibendrinančią analizę ir jos pagrindu organizuoti aptarimus.
Siekiant, kad ikiteisminio tyrimo (nusikalstamų veikų tyrimo) stebėsena būtų efektyvi,2025-2027 metų Generalinės prokuratūros strateginio veiklos plano 1 programoje numatyti 9 stebėsenos rodikliai, skirti stebėti prioritetinių NV tyrimo trukmę. Generalinio prokuroro 2025-06-25 įsakymu Nr. I-133 pakeista Generalinės prokuratūros strateginio planavimo metodika, numatant pareigą apygardų prokuratūroms reguliariai (už 3, 6, 9 ir 12 mėn.) rinkti visų prokuratūros strateginio veiklos plano 1 programos stebėsenos rodiklių (įskaitant vidutinę NV tyrimo trukmę) faktines reikšmes apylinkių prokuratūrų ir specializuotų skyrių lygmeniu ir teikti šiuos duomenis Generalinės prokuratūros vadovybei.Dėl šių rodiklių reikšmių skaičiavimo automatiniu būdu kreiptasi į IRD, prašant suprogramuoti naujas statistines ataskaitas, bei patobulinti IBPS, papildant prašymo pratęsti ikiteisminio tyrimo terminą privalomu lauku, kuriame būtų galima pažymėti pratęsimo priežastį ir sudaryti galimybę gauti statistinius duomenis apie IT pratęsimo priežastis automatiniu būdu.2026-01-06 parengta apibendrinamojo ikiteisminio tyrimo teisėjamas pateiktų ir patenkintų (tarp jų iš dalies) skundų bei juos tenkinančių nutarčių dėl ikiteisminio tyrimo vilkinimo analizė, kuri 2026 m. sausio -vasario mėn. aptarta Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio apygardų prokuratūrose.
Siekiant užtikrinti patikimos finansinės informacijos pateikimą vartotojams, optimizuoti buhalterinės apskaitos ir ataskaitų sudarymo procesą, atsisakyti rengti du ataskaitų rinkinius tuo pačiu kaupimo principu ir pateikti svarbius fondo vykdymo duomenis viename ataskaitų rinkinyje.
Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymas priimtas 2023-05-23 Nr. XIV-1966. Įstatymu nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, apibrėžtos naujos sąvokos, taikomos visų šių fondų atžvilgiu, tame tarpe, socialinės įmokos, socialinės išmokos, valstybės socialinio fondo pajamos, valstybės socialinio fondo sąnaudos ir kt. Nustatyta, kad šių fondų biudžetai sudaromi taikant kaupimo principą ir nustatyta, kokie biudžetų rodikliai tvirtinami Valstybės socialinių fondų biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymu. Pagal šį įstatymą, 2024 ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetai rengiami kaupimo principu ir tvirtinami vienu įstatymu. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr.A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291). Nors nuo 2024 metų valstybės socialinių fondų biudžetai sudaryti kaupimo principu, tačiau atsiskaitant už 2025 metus VSDF valdyba dar teiks po 2 (parengtus tuo pačiu kaupimo principu) valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinius, t. y. metinį finansinių ataskaitų rinkinį ir metinį biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinį.Finansų ministerija parengė 32-ąjį VSAFAS "Valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkiniai" (2025-07-29 įsakymas Nr. 1K-172), kuris reglamentuoja biudžeto vykdymo duomenų atskleidimą metiniame ataskaitų rinkinyje. Standarto nuostatos bus taikomos atsiskaitant dėl 2026 metų, nes dar būtina pritaikyti VSAKIS šių rinkinių konsolidavimui į nacionalinį ataskaitų rinkinį. Rekomendaciją laikysime įgyvendinta parengus valstybės socialinių fondų tarpinius ataskaitų rinkinius pagal naują tvarką.
Siekiant sumažinti taršą nuotekomis ir jos neigiamą įtaką gamtinei aplinkai: užtikrinti, kad į gamtinę aplinką būtų išleidžiamos tik iki nustatytų reikalavimų išvalytos nuotekos.
Siekiant sumažinti taršą nuotekomis ir jos neigiamą įtaką gamtinei aplinkai, nustatytas viešųjų geriamojo vandens tiekėjų ir nuotekų tvarkytojų valdomų nuotekų valymo įrenginių darbo efektyvumo stebėsenos mechanizmas. Pakeitus Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą nustatyta, kad viešiesiems geriamojo vandens tiekėjams ir nuotekų tvarkytojams už nevalytų ar nepakankamai išvalytų nuotekų išleidimą į aplinką būtų taikomos realios sankcijos už licencijuojamos veiklos sąlygų pažeidimą. Iki nustatytų reikalavimų išvalyta komunalinių nuotekų dalis 2023 m. pabaigoje padidėjo iki 95,05 proc.
Siekiant mažinti nepažangios teisinės formos valstybės įmonių (VĮ) skaičių, numatyti priemones jas pertvarkyti į kitų teisinių formų juridinius asmenis.
Įgyvendinus Valstybės valdomų įmonių pertvarkymo ir valdymo centralizavimo priemonių plane numatytas ir kitas valstybės valdomų įmonių pertvarkos priemones, nuo 2026 m. birželio 1 d. Lietuvoje liks veikti keturios valstybės įmonės teisinę formą turinčios įmonės (2020 m. jų veikė 17): VĮ Žemės ūkio duomenų centras, VĮ Ignalinos atominė elektrinė, VĮ Valstybinių miškų urėdija ir VĮ Registrų centras.Pažymėtina, kad 2026 m. sausio 8 d. duomenimis, valstybės įmonės teisinę formą dar turi VĮ Turto bankas, tačiau 2025 m. lapkričio 13 d. priimtais Lietuvos Respublikos centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo Nr. XII-791 4 straipsnio pakeitimu ir šio įstatymo pakeitimo įstatymu Nr. XV-526 nustatytas teisinis pagrindas VĮ Turto banką pertvarkyti į valstybės valdomą akcinę bendrovę iki nurodyto įstatymo įsigaliojimo 2026 m. birželio 1 d.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Zarasų rajono savivaldybė).
Siekiant užtikrinti Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių aukštą prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, nustatyti priemones, kurios užtikrintų periodinį Registrų centro tvarkomų valstybės informacinių sistemų išteklių esamos būklės analizę ir būsimų pajėgumų poreikių planavimą, pagrįstą veiklos reikalavimais, poveikio analize ir rizikos vertinimu.
VĮ Registrų centras 2023 m. paskelbė procesą „Stebėti ir valdyti IT infrastruktūros pajėgumus“, skirtą užtikrinti eksploatuojamos IT infrastruktūros pajėgumų atitikimą veiklos poreikiams bei patvirtino įsakymu VE-348 (1.3 E) „Dėl valstybės Įmonės Registrų centro informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklių patvirtinimo“ IT infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisykles. 2021—2024 m. visų Registrų centro tvarkomų pirmos kategorijos valstybės informacinių išteklių prieinamumas kas mėnesį atitiko teisės aktus.
Siekiant užtikrinti, kad visiems gyventojams būtų tiekiamas saugos ir kokybės reikalavimus atitinkantis vanduo derinant vandens tiekėjų parengtus geriamojo vandens tiekimo programinės priežiūros planus, užtikrinti, kad į juos būtų įtraukti higienos normoje HN 24 nurodytų rodiklių tyrimai ir stiprinti šių planų įgyvendinimo kontrolę
Stiprinant Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos pareigūnų gebėjimus ir tobulinant geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolę pasiekta, kad iš 95 proc. vandenviečių geriamasis vanduo yra tiekiamas atlikus visų privalomų rodiklių tyrimus.
Siekdami turėti teisingus ir patikimus Lietuvių kalbos instituto finansinius duomenis, rekomenduojame įvertinti finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo institute įgyvendinimą ir pagal kompetenciją imtis priemonių užtikrinti, kad instituto finansinė apskaita būtų organizuojama ir tvarkoma vadovaujantis teisės aktais.
Lietuvių kalbos institutas (toliau – LKI) ėmėsi veiksmų, pašalino audito metu nustatytus trūkumus ir įgyvendino pateiktas rekomendacijas. Siekiant užtikrinti teisingą apskaitos tvarkymą į LKI Finansų skyrių priimta dar viena darbuotoja. Nuo 2024 metų sausio 01 d. finansinė apskaita tvarkoma viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrajame posistemyje FABIS. LKI direktorės 2024 m. gegužės 21 d. įsakymu Nr. 24 patvirtinta apskaitos politika. Taip pat pakeisti ilgalaikio turto nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominiai normatyvai, dėl kurių reikšmingai sumažėjo nusidėvėjimo ir amortizacijos sąnaudos. 2024 m. eigoje konsultanto pagalba (dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir ūkinių operacijų registravimo) ištaisytos apskaitos klaidos FABIS ir užtikrintas apskaitos tvarkymas, laikantis teisės aktų reikalavimų. Valstybės kontrolės teiktos rekomendacijos įgyvendintos. Kaip informavome anksčiau, LKI direktorė vykdo nuolatinę finansinės apskaitos tvarkymo stebėseną. Vyriausiajai finansininkei pareikšta žodinė pastaba.Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (toliau – ŠMSM) Finansinės apskaitos skyriaus atsakinga darbuotoja (toliau – LKI kuratorė) vykdo teikiamų ataskaitų duomenų analizę, siekdama rasti galimas klaidas, nustatyti neteisingą apskaitos duomenų atvaizdavimą ir informacijos pateikimą ataskaitose. Pagal prie finansinių ataskaitų rinkinio pateiktą didžiąją knygą matyti, kad informacija finansinėse ataskaitose išskleista teisingai. Taip pat buvo peržiūrėti ir įvertinti krūviai ir atsakomybės ŠMSM Finansinės apskaitos skyriaus darbuotojų, atsakingų už ŠMSM VSS grupės teikiamų ataskaitų analizę. Teikiamų ataskaitų analizei paskirtos trys kuratorės. LKI paskirta kita kuratorė.
Siekiant ekstremaliųjų situacijų metu užtikrinti tvarų sveikatos paslaugų teikimą, tobulinti bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis modelį, kad būtų galima operatyviau pasitelkti savanorius.
Nuo 2024-12-10 įsigaliojo naujos redakcijos Tarptautinių humanitarinių ir nevyriausybinių organizacijų pasitelkimo sveikatos priežiūrai užtikrinti ekstremaliųjų įvykių, ekstremaliųjų situacijų ir krizių atvejais tvarkos aprašas (2024-12-09 įsakymu Nr. V-1265), kuris sudaro prielaidas operatyviau pasitelkti savanorius ekstremaliųjų situacijų metu. Apraše reglamentuoti NVO pasitelkimo asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui užtikrinti organizavimo principai, NVO pajėgų atrankos nuostatos, galimos NVO pajėgų pagalbos sritys ir pagalbos teikimo vietos, bendradarbiavimo organizavimo tvarka.
Siekiant apsaugoti nykstančius, retus gyvūnus, paukščius, augalus, užtikrinti, kad į „Natura 2000“ tinklą būtų įtraukta ne mažiau kaip 60 proc. kiekvienos rūšies prioritetinių miško buveinių ir 20 proc. neprioritetinių miško buveinių.
Siekiant efektyviau vykdyti darbų kokybės kontrolės priežiūrą valstybinės reikšmės keliuose ir užtikrinti, kad šie keliai būtų tiesiami ir remontuojami kokybiškai, projektų įgyvendinimo priežiūros procesą tobulinti taip, kad:•jis būtų vykdomas remiantis rizikos vertinimu;•būtų nešališkai įsitikinama, kokia yra statomų kelių kokybė.
Siekiant efektyviau vykdyti darbų kokybės kontrolės priežiūrą valstybinės reikšmės keliuose ir užtikrinti, kad šie keliai būtų tiesiami ir remontuojami kokybiškai, projektų įgyvendinimo priežiūros procesas vykdomas remiantis rizikos vertinimu, nešališkai įsitikinama, kokia yra statomų kelių kokybė.
Kad prokuratūra galėtų įvertinti organizavimo ir vadovavimo ikiteisminiams tyrimams bei valstybinio kaltinimo palaikymo veiksmingumą ir galėtų priimti pagrįstus sprendimus veiklai tobulinti:įsitraukti į SVP rodiklį dėl visų nusikalstamų veikų ištyrimo ir nusimatyti jo reikšmę;išsiaiškinti priežastis, kodėl Informatikos ir ryšių departamento ir Generalinės prokuratūros duomenų bazėse nesutampa informacija apie nusikalstamų veikų ištyrimą;išsiaiškinti priežastis, kodėl teismų statistinėse ataskaitose ir Generalinės prokuratūros duomenų bazėse nesutampa informacija apie išteisintų asmenų dalį.
Siekiant, kad būtų teikiamos kokybiškos veterinarinės paslaugos, įvertinti teisinio reglamentavimo pakeitimų poreikį
VMVT direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė įvertino teisinio reglamentavimo pakeitimų poreikį.
Siekiant, kad būtų tinkamai įgyvendinama valstybės politika notariato srityje ir asmenims visada būtų suteiktos kokybiškos notarinės paslaugos, siūlome priimti sprendimus, kurie užtikrintų, kad ne tik notarai, bet ir kiti notarinius veiksmus atliekantys subjektai turėtų reikiamą kvalifikaciją atlikti jiems pavestus notarinius veiksmus, visų jų atlikimui būtų taikomi vienodi reikalavimai, būtų vykdoma jų atlikimo priežiūra.
Įgyvendinant rekomendaciją, Teisingumo ministerija atliko seniūnų atliekamų notarinių veiksmų statistikos analizę.Pateikta išvada, kad seniūnų atliekami notariniai veiksmai yra atliekami pakankamai dažnai, todėl visuomenei reikalingos tokio pobūdžio paslaugos.2024-11-07 priimtas Notariato įstatymo Nr. I-2882 3, 4, 6, 7, 10-1, 10-3, 10-4, 22, 23, 27-1, 28, 28-1, 34, 42, 66, 72, 73 straipsnių ir V skyriaus pavadinimo pakeitimo bei Įstatymo papildymo 7-2 ir 52-1 straipsniais įstatymas (Nr. I-2882), kuriame įtvirtinta, kad teisingumo ir vidaus reikalų ministrai nustatys seniūnų notarinių veiksmų atlikimo tvarką. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrai 2025 -03-24 įsakymu Nr. 1R-92/1V-195 patvirtino l Seniūnų atliekamų notarinių veiksmų atlikimo tvarkos aprašą. Aprašu nustatyti vienodi reikalavimai seniūnų atliekamų notarinių veiksmų atlikimui. Vienodos taisyklės suteikia daugiau aiškumo asmenims, norintiems notarinius veiksmus atlikti pas seniūną, dėl tvarkos ir procedūros, kurios taikomos seniūnui atliekant notarinius veiksmus, taip pat šis teisinis reguliavimas sudaro prielaidas išvengti praktikos skirtumų ir klaidų seniūnams atliekant notarinius veiksmus.
Siekiant, kad veiktų tik tokios valstybės valdomos įmonės, kurių funkcijos yra svarbios valstybės tikslams įgyvendinti, užtikrinti, kad būtų įgyvendintos priemonės dėl valstybės valdomų įmonių portfelio optimizavimo.
2024 m. pab. Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos apimtyje VVĮ pertvarka įvykdyta. Priimti reikiami sprendimai valstybės valdomų įmonių portfelio išgryninimui.
Siekiant, kad asmenims su negalia pagalba būtų planuojama ir teikiama pagal individualius poreikius bei padėtų gyventi savarankiškai bendruomenėje ir būti aktyviems darbo rinkoje, sukurti integralią asmens poreikių vertinimo ir juos atliepiančią pagalbos teikimo sistemą (nustatant darbingumo lygį įtraukti valstybės ir savivaldybės įstaigų, atsakingų už socialinės integracijos priemonių, socialinių ir darbo rinkos paslaugų teikimą informaciją apie asmenį: teikiamą pagalbą, individualius poreikius, gyvenamąją ir darbo aplinką; nustatyti, kad būtų sudaromi asmenims pagalbos / paslaugų teikimo planai ir atliekama įgyvendinimo stebėsena; užtikrinti informacijos apie asmenis su negalia dalijimąsi tarp skirtingų institucijų: savivaldybės, Neįgalumo ir darbingumo nustatymo ir Užimtumo tarnybos, SODROS).
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos priemonės įgyvendintos 2021-2022 m. Siekdami įvertinti dėl negalios reformos pasikeitusį teisinį reglamentavimą nuo 2024 m., ir išmatuoti rodiklį, kad darbingo amžiaus asmenų su negalia, gaunančių specialiąsias socialines paslaugas, dalis, palyginti su bendru darbingo amžiaus neįgaliųjų skaičiumi padidėtų nuo 12 proc. iki 20 proc., dirbančių darbingo amžiaus asmenų su negalia dalis, palyginti su bendru darbingo amžiaus neįgaliųjų skaičiumi padidėtų nuo 29 proc. iki 39 proc. rekomendacijos stebėseną tęsiame.
Siekiant efektyvesnio Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų panaudojimo, duomenimis grįsto valstybinės reikšmės kelių statybos ar remonto darbų planavimo, numatyti priemones, kurios užtikrintų, kad:•visų valstybinės reikšmės kelių su asfalto danga būklė būtų vertinama kasmet, apimant tą pačią vietą ir atstumą;•objektų atranka būtų atliekama tik pagal nustatytus reikalavimus;•būtų pagrindžiami prioritetinių eilių pakeitimai;•atrenkami asfaltuoti ruožai socialiniu ir ekonominiu požiūriu būtų atsiperkantys.
Buvo įgyvendintos priemonės siekiant efektyvesnio Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų panaudojimo, duomenimis grįsto valstybinės reikšmės kelių statybos ar remonto darbų planavimo.Tai lėmė, kad 2024 m. pabaigoje valstybinės reikšmės kelių, atrinktų rekonstruoti ar remontuoti remiantis ne aktualiais duomenimis, dalis sumažėjo iki 2,97 proc.; nebenaudojamos lėšos darbams valstybinės reikšmės keliuose, kurie nenumatyti prioritetinėse darbų eilėse, atlikti, taip pat kitus teigiamus pokyčius valstybinių kelių srityje.
Siekiant, kad socialinė parama užtikrintų jos gavėjų minimalius ir individualius poreikius ir skatintų integraciją į darbo rinką, savivaldybėse būtina taikyti socialinės paramos kompleksinio teikimo modelį. Tam reikalinga sukurti priemones, kurias pritaikius savivaldybės turėtų galimybę nustatyti, planuoti ir stebėti asmeniui ar šeimai skirtą socialinę paramą, jos veiksmingumą.
Įgyvendinant rekomendaciją, įdiegtas socialiai pažeidžiamų asmenų Užimtumo skatinimo modelis, kuris nuo 2023 m. taikomas visose savivaldybėse.Savivaldybės socialinę paramą gali teikti kompleksiškai-Socialinės paramos šeimai informacinėje sistemoje (SPIS) įdiegta nauja funkcija – socialinės paramos gavėjo suvestinė. Šiuo funkcionalumu suteikta galimybė savivaldybių specialistams vienoje vietoje matyti informaciją apie visą asmeniui ar jo šeimai teikiamą socialinę paramą pagal gyvenimo atvejus.Suvestinėje matoma informacija apie teikiamos ar suteiktos paramos rūšį, kreipimosi dėl socialinės paramos datą ir būseną, paramą gavusį (-ius) asmenį (-is), socialinės paramos teikimo laikotarpį ir socialinę paramą teikiančią/teikusią savivaldybę, papildomas detales pagal paramos tipą.Įdiegti paieškos ir filtravimo įrankiai – naujame filtrų lange galima pasirinkti, kokius socialinės paramos tipus rodyti, filtruoti pagal gavėją, savivaldybę, mokyklą ar kitus laukus, pasirinkti laikotarpį, už kurį formuojama duomenų suvestinė, pasirinkti rodyti teikiamą socialinę paramą pagal būsenas.Savivaldybėms sudarytos galimybės efektyviau atlikti atvejo vertinimą- visa informacija apie socialinę paramą matoma vienoje vietoje (viename lange), užtikrinama greitesnė darbo eiga- mažiau laiko sugaištama perjungiant modulius, aiškesnė paramos istorija- lengviau identifikuoti paramos dubliavimąsi ar spragas, geriau organizuoti darbą- suvestinė padeda planuoti ir koordinuoti socialinės paramos teikimą.
Siekiant sutelkto ir koordinuoto piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui, išanalizavus šioje srityje veikiančių institucijų funkcijas, paskirti koordinuojantį subjektą.
Kad prokurorų kvalifikacijos tobulinimas ir bendradarbiavimas su ikiteisminio tyrimo pareigūnais ir teisėjais padėtų stiprinti institucijų veiklos koordinavimą:sukurti prokurorų kvalifikacijos tobulinimo stebėsenos mechanizmą, kuris padėtų imtis priemonių užtikrinti, kad prokurorai per kiekvienus kalendorinius metus išklausytų rekomenduojamą skaičių akademinių valandų mokymų;bendradarbiaujant su IT institucijomis ir teismais parengti ir įgyvendinti tarpinstitucinę kvalifikacijos kėlimo iniciatyvą.
Siekiant teisingos VSDF turto ir sąnaudų apskaitos, įsivertinti apskaitomų gautinų sumų, susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų atitiktį VSAFAS, jų nurašymo ūkinių operacijų registravimą ir pagal vertinimo rezultatus patikslinti ar papildyti VSDF apskaitos politiką. Vadovaujantis 7-uoju VSAFAS „Apskaitos politikos, apskaitinių įverčių keitimas ir klaidų taisymas“ atlikti reikiamus koreguojančius įrašus apskaitoje.
VSDF valdyba įvertino susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų ir nurašymo operacijų registravimo atitiktį VSAFAS reikalavimams ir Finansų ministerijos rekomendacijoms. Valdyba 2024-12-30 patvirtintoje fondo apskaitos politikoje nustatė, kaip apskaitoje registruojamos gautinos sumos ir neapibrėžtasis turtas, susiję su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu. Šių sumų apskaitai ir atskleidimui 2024 m. finansinių ataskaitų rinkiniuose bus taikomos apskaitos politikos nuostatos.VSDF valdyba 2025-01-30 įdiegė programinius pakeitimus Valdymo informacinėje sistemoje (VIS) , kurie leidžia sprendimus dėl išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimo susieti su užsienio kompetentingų įstaigų pateiktais atsakymais kompensuoti, dalinai kompensuoti ar nekompensuoti prašomas kompensuoti šių išmokų sumas.Rekomendacija įgyvendinta.
Siekiant mažinti valstybės biudžeto lėšų poreikį neatlygintinai suteiktų paslaugų sąnaudoms kompensuoti, numatyti priemones, kuruos užtikrintų, kad valstybės ir savivaldybių institucijos, įstaigos naudotųsi galimu ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu.
Siekiant identifikuoti priežastis, dėl kurių duomenų gavėjai ne visada naudojasi ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu, valstybės mastu 2022 m. atlikta analizė. Nustatyta, kad ne visais atvejais „sistema-sistema“ būdas patogus ir tinkamas naudojimui: būdo forma neturi juridinės reikšmės, ne visi gavėjai turi integruotas sąsajas ir įdiegtas sistemas, pritaikytas nuskaityti tokiu būdu gautus duomenis, nepatogus formatas (xml) didelės apimties duomenims analizuoti. Taip pat, nustatyta, kad institucijos, gaunančios neatlygintinai registrų duomenis nepakankamai kontroliuoja duomenų gavimą, todėl nevaldo neatlygintinai gaunamų duomenų srautų. Po atliktos analizės, informacinių sistemų tvarkytojams tais atvejais, kai duomenys duomenų gavėjams teikiami neatlygintinai, pavesta vykdyti teikiamų duomenų kiekio stebėseną ir kas ketvirtį jos rezultatus pateikti registrų ir valstybės informacinių sistemų valdytojams, taip pat asignavimų valdytojams, jei valdytojai patys nevaldo asignavimų, sudaromose ir keičiamose duomenų teikimo sutartyse nustatyti duomenų gavėjų gaunamų duomenų tvarkymo stebėsenos ir atskaitomybės sąlygos. Įgyvendinus rekomendacijos priemones nepasiekti rodikliai „Paslaugų, teikiamų „sistema-sistema būdu, dalis nuo visų neatlygintinai suteiktų paslaugų (TR/TAAR/NIRVAR/VSR/NTR/JAR)“: nesumažėjo valstybės biudžeto lėšų poreikis neatlygintinai suteiktų paslaugų sąnaudoms kompensuoti. Stebėseną tęsiame norėdami pamatuoti įgyvendintų priemonių rezultatą.
(V) EX.35 Neteisingai apskaičiuotas netinkamų išlaidų dydis ir netinkamos finansuoti alkoholio įsigijimo išlaidos.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 01.2.1-LVPA-V-842-01-0001 (neteisingai apskaičiuotas netinkamų išlaidų dydis ir netinkamos finansuoti alkoholio įsigijimo išlaidos), preliminari klaida projekte 378,33 Eur (klaidos dydis neapima netinkamų išlaidų susijusių su pastebėjime minimu antru atveju, kuris bus nustatytas tinkamai atlikus pažeidimo tyrimą)) ;2) priimti sprendimą (- us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį ir (arba) išskaičiuoti netinkamų finansuoti išlaidų sumą ar jos dalį iš projekto vykdytojo teikiamuose mokėjimo prašymuose nurodytos sumos, jeigu lėšos projekto vykdytojui dar nesumokėtos;3) patikslinti išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant išvengti situacijų, kurios galimai neatitinka visuomenės lūkesčių, imtis priemonių, užtikrinančių tinkamą skaidrumo, atvirumo, konkurencingumo principų taikymą UAB NT Valdos, vystant nekilnojamojo turto projektus.
Nuo 2016-06-22 atnaujintas nuomininkų paieškos naujai vystomam turtui procesų aprašas, reglamentuojantis naujų nekilnojamojo turto vystymo projektų vykdymo eigą, proceso dalyvių (darbuotojų) atsakomybes bei veiksmus. Numatytos šios privalomos priemonės:- potencialių klientų tikslinės grupės vystomam objektui identifikavimas ir informacijos apie vystomą projektą išplatinimas potencialiems klientams (tame tarpe tikrinama informacija per CVPIS ar nėra paskelbtų konkursų);- medžiagos apie vystomą projektą paskelbimas nekilnojamojo turto interneto portaluose (www.aruodas.lt, www.ntzemelapis.lt, www.valdos.eu) bei didžiausiuose dienraščiuose;- nepavykus rasti partnerio vystomam projektui per 1 mėn. nuo informacijos paskelbimo, inicijuojamas bendradarbiavimas su nekilnojamojo turto brokeriais, kurie platina informaciją apie nuomojamas patalpas įvairiais sklaidos kanalais.Procesų apraše yra numatytas potencialių klientų registro pildymas, grįžtamojo ryšio bei derybų rezultatų su potencialiais klientais fiksavimas.Pakoreguotos Bendrovės naudojamų tipinių sutarčių formos, jose numatant klientų sutikimo patvirtinimą dėl duomenų apie sudarytą sutartį paskelbimo Bendrovės interneto svetainėje. Esant klientų sutikimui, duomenys įtraukiami į Bendrovės interneto svetainėje skelbiamą klientų sąrašą (nuo 2016-09-01).
Siekiant kuo aktyvesnio asmenų su negalia dalyvavimo atviroje darbo rinkoje ir darbdavių įsitraukimo, įdiegti paveikiausiais priemones (atlikti asmenims su negalia atviros darbo rinkos priemonių vertinimą dėl jų tobulinimo, nutraukimo ar naujų vystymo tikslingumo; skatinti aktyvesnį asmenų darbo įgūdžių įgijimą darbo vietoje; padėti darbdaviams steigti ar pritaikyti darbo vietas asmenims su negalia įsidarbinant ar jau dirbant teisiniais pagrindais valdomuose objektuose).
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos priemonės įgyvendintos. Seimas 2022-07-19 priėmė Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 pakeitimus didinant negalią turinčių asmenų įsitraukimo į darbo rinką galimybes, sudaryti sąlygas neįgaliems darbuotojams, kurių darbo sutartys su darbdaviu, turėjusiu socialinės įmonės statusą, nėra nutrauktos, taikyti aktyvios darbo rinkos politikos priemones,padidinti įdarbinimo su pagalba paslaugų prieinamumą, nustatant naujus įdarbinimo su pagalba paslaugų įkainius, sudaryti sąlygas neįgaliesiems, kuriems nustatytas atitinkamas darbingumo lygis arba sunkus neįgalumo lygis, taikyti priemones kompleksiškai, neviršijant nustatytos maksimalios finansavimo sumos, patikslintos subsidijos darbo užmokesčiui bei subsidijos darbo asistento išlaidoms mokėjimo sąlygos, išplėstos galimybės darbo vietas ir darbo aplinką pritaikyti ne tik bedarbiams, turintiems negalią, bet ir užimtiesiems.Siekdami įvertinti dėl negalios reformos pasikeitusį teisinį reglamentavimą nuo 2024 m., ir išmatuoti rodiklį į, kad dirbančių darbingo amžiaus asmenų su negalia dalis, palyginti su bendru darbingo amžiaus neįgaliųjų skaičiumi padidėtų nuo 29 proc. iki 39 proc. rekomendacijos stebėseną tęsiame.
Siekiant, kad būtų sudarytos sąlygos visiems norintiems piliečiams gauti pilietinio pasipriešinimo žinių, įsivertinus galimybes, išteklius ir poreikį:suplanuoti ir vykdyti mokymus, pritaikytus asmenims, turintiems negalią;suplanuoti ir vykdyti mokymus taip, kad jie būtų prieinami didesnei daliai asmenų grupių ir apimtų didesnę šalies teritoriją.
Siekiant ugdymo reikmėms paskirstytų ir panaudotų mokymo lėšų palyginamumo, siūlytume suvienodinti ugdymo reikšmių finansavimo reglamentavimą valstybinėms ir savivaldybių mokykloms.
Informacija apie Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos pavaldžioms bendrojo ugdymo mokykloms apskaičiuotas mokymo lėšas vadovaujantis Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 -07-11 Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ paskelbta internetiniame ŠMSM puslapyje.Atsiskaitymo už ugdymo reikmėms panaudotų lėšų panaudojimą tvarka nustatyta Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2025 -04- 24 įsakymu Nr. V-446 „Dėl Valstybinių bendrojo ugdymo mokyklų, kurių savininkė arba viena iš dalininkų yra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, atsiskaitymo už lėšų ugdymo reikmėms ataskaitiniais metais panaudojimą ataskaitos formos patvirtinimo“
Siekiant labiau išnaudoti ikimokyklinį ugdymą mažinant mokinių ugdymosi rezultatų atotrūkį, ypač vaikų, augančių šeimose, kurios patiria socialinę riziką, imtis priemonių, kurios padėtų užtikrinti ikimokyklinį ugdymą vaikams, kurie gyvena nutolusiose vietovėse (pvz., vežiojimas ir kt.).
Įgyvendinant projektą „Švietimo inovacijos ir STEAM sričių plėtra bendrajame ugdyme, įskaitant mokytojų kaitą, kompetencijų gerinimą ir papildomo kvalifikacinio laipsnio įgijimą, skaitmeninio turinio rengimą ir skaitmeninių kompetencijų ugdymą ir STEAM atviros prieigos centrų veiklų plėtrą“ ikimokyklinio ugdymo įstaigoms nupirkta ir paskirstyta 1 420 komplektų įrangos (nešiojamas kompiuteris ir laminuotuvas), skirtos mokytojų darbo vietoms modernizuoti. Įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą "ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo prieinamumo didinimas" projektą, atnaujintos 46 ugdymo įstaigos, sukurtos naujos 1677 vietos vaikams, atnaujintos 1144 ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo vietos. Pasiekta, kad vaikų, augančių šeimose, kurios patiria socialinę riziką, ir yra privalomai ugdomi pagal ikimokyklinio ugdymo programas, skaičius nuo 66 2019 m. padidėjo iki 793 mokinių 2025 m.
Siekiant išvengti neigiamų pasekmių žmonių sveikatai, užtikrinti nepertraukiamą paslaugų teikimą bei tiekiamo geriamojo vandens kokybę, įgyvendinti priemones, kurios nelicencijuotiems tiekėjams neleistų tiekti geriamojo vandens tiekimo paslaugų gyventojams.
Siekiant išvengti neigiamų pasekmių žmonių sveikatai, užtikrinti nepertraukiamą paslaugų teikimą bei tiekiamo geriamojo vandens kokybę, buvo įgyvendinamos priemonės, kurios nelicencijuotiems tiekėjams neleistų tiekti geriamojo vandens tiekimo paslaugų gyventojams. Licencijuotų fizinių ir juridinių asmenų teikiančių geriamąjį vandenį dalis 2023 m. pabaigoje padidėjo iki 90 proc.
Tobulinti atsiskaitymą už vykdomą skolinimosi ir skolos valdymo politiką – atskleisti skolos valdymo sprendimų priėmimui svarbią informaciją (esamas ir įžvelgiamas problemas, jų priežastis ir priemones joms valdyti ir kt.).
Finansų ministerija planavo tobulinti atsiskaitymą už vykdomą skolinimosi ir skolos valdymo politiką ir 2015–2017 m. laikotarpio svarbią informaciją atskleisti naujo vidutinio laikotarpio valstybės finansų skolinimosi ir skolos valdymo srities strateginiame dokumente – gairėse. Tačiau priimtas sprendimas naujo laikotarpio gairių nerengti, o vyriausybės skolinimosi ir skolos valdymo politiką perkelti į Lietuvos Stabilumo programą. Dėl minėto sprendimo Finansų ministerijai neliko prievolės atsiskaityti Vyriausybei už skolinimosi ir skolos valdymo uždavinių įgyvendinimą, o Lietuvos stabilumo programoje skolos valdymo sprendimų priėmimui svarbios informacijos atskleidimo nėra.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą numatyti:● valstybės nekilnojamojo turto, planuojamo perduoti savivaldybėms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti reikalingumo įvertinimo procedūras;● perduoto valstybės nekilnojamojo turto naudojimo savivaldybėse stebėsenos ir kontrolės procedūras;● savivaldybėms pareigą teikti ataskaitas valstybės įgaliotai institucijai dėl nekilnojamojo turto, kurį jos gavo valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, faktinį naudojimą ir jo būklę.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės nekilnojamasis turtas būtų valdomas ir naudojamas efektyviai, užtikrinant visuomenės poreikių tenkinimą, teisės aktų pakeitimais įtvirtinti reikalavimai įvertinti valstybės nekilnojamojo turto (VNT) perdavimo savivaldybėms valstybinėms funkcijoms įgyvendinti reikalingumą, perduoto turto faktinį naudojimą ir jo būklę (Vyriausybės 2021-06-16 nutarimai Nr. 469 ir 470). Nuo 2022 m. Vyriausybės atstovų įstaiga iki kiekvienų metų kovo 1 d. centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojui teikia išvadą, kurioje įvertina, ar savivaldybės joms perduotą VNT naudojo Vyriausybės sprendimuose nurodytoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti. Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas parengtą Valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitą iki kiekvienų metų birželio 1 d. teikia finansų ministerijai, o ši iki liepos 1 d. – Vyriausybei. Kasmet vėluojama pateikti ataskaitą Vyriausybei. Vėlavimą lemia netiksliai ar pavėluotai Valstybės turto informacinėje paieškos sistemoje (VTIPS) pateikti duomenys, kas reikalauja papildomo laiko jų tikslinimui. Rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta, nes pokytis pasiektas iš dalies. Pagal Valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo metinių ataskaitų duomenis 2021–2024 m. laikotarpiu reikšmingai sumažėjo savivaldybių netinkamai naudojamo patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto apimtis. Tokio turto dalis sumažėjo nuo 25 proc. iki 3,6 proc., o jo plotas – nuo 12,04 tūkst. kv. m iki 1,07 tūkst. kv. m. Savivaldybių, kuriose nustatyti netinkamo naudojimo atvejai, skaičius sumažėjo nuo 27 iki 10, o atvejų, kai perduotas turtas nebuvo naudojamas arba buvo naudojamas ne toms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms, kurioms įgyvendinti jis buvo patikėtas, skaičius – nuo 92 iki 30. Šie pokyčiai rodo nuoseklią pažangą užtikrinant, kad savivaldybėms patikėjimo teise perduotas valstybės nekilnojamasis turtas būtų naudojamas pagal paskirtį – Vyriausybės sprendimuose nurodytoms valstybinėms funkcijoms įgyvendinti.
Lietuvos žinomumui didinti ir įvaizdžiui gerinti, nuosekliam turizmo rinkodaros priemonių vykdymui užtikrinti, pakartotinai spręsti klausimą dėl Lietuvos turizmo rinkodaros plano reikalingumo ir imtis priemonių turizmo rinkodaros planavimui ir koordinavimui užtikrinti.
Nesiimta priemonių efektyviam turizmo rinkodaros planavimui ir koordinavimui užtikrinti. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad rengia Lietuvos turizmo ilgalaikės turizmo strategijos gaires. Strategijoje bus numatytas efektyvus turizmo rinkodaros planavimo ir koordinavimo mechanizmas bei jo įgyvendinimo priemonės.
Kultūros srities valdymas turi būti orientuotas į rezultatus, o politikos įgyvendinimo priežiūra vykdoma taip, kad skatintų įstaigas tobulinti veiklą, norint, kad kultūros paslaugos būtų kokybiškos ir atitiktų visuomenės lūkesčius, diegti kokybės vadybos sistemą/priemones kultūros ir meno įstaigose.
Kultūros ministro 2017 m. gegužės 15 d. įsakymu Nr. ĮV-675 patvirtinta Kultūros įstaigų vartotojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis tyrimo metodika. Kultūros ministro valdymo srityje veikiančioms įstaigoms pavesta (taip pat rekomenduota kitoms kultūros paslaugas teikiančioms įstaigoms) įsivertinti vartotojų pasitenkinimą teikiamomis paslaugomis, tyrimą atliekant kas 1 metus (arba ne rečiau kaip kartą per 2 metus), pradedant nuo 2017 m. Įvertinus kultūros įstaigų ir jų vykdomos veiklos specifiką, Kultūros ministerijos nuomone, kokybės vadybos sistemos (-ų) kaip visumos diegimas jose neleis pasiekti norimų tikslų, todėl šią rekomendaciją vykdyti netikslinga. Tačiau praktikoje yra siekiama pritaikyti atskirus kokybės vadybos sistemų elementus/priemones, leidžiančias gerinti teikiamų paslaugų kokybę. Auditorių nuomone, siekiant, kad kultūros paslaugos būtų kokybiškos ir atitiktų visuomenės lūkesčius, kultūros ir meno įstaigose turėtų būti diegiamos bent vidinės kokybės vadybos sistemos. Kadangi ministerija tolimesnių veiksmų imtis neketina, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Tam, kad visais Baudžiamojo proceso kodekso nustatytais atvejais apklausose, kai ikiteisminiuose tyrimuose dalyvauja nepilnamečiai, dalyvautų psichologas, imtis priemonių dėl esamo psichologų pasitelkimo modelio tobulinimo.
Laukiame priimtų sprendimų dėl psichologų pasitelkimo modelio tobulinimo.
Siekiant turėti patikimus ir išsamius duomenis apie komunalinių atliekų tvarkymą, kurių pagrindu būtų priimami pagrįsti sprendimai, užtikrinti, kad kasmet Aplinkos apsaugos agentūrai laiku būtų pateikiami kokybiški ir palyginami duomenys apie savivaldybių komunalinių atliekų tvarkymo sistemas.
Siekiant palengvinti valstybės rezervo atsargų sukaupimo lygio kontrolę ir išvengti klaidų nustatant šį lygį, užtikrinti, kad atsargų nomenklatūra ir matavimo vienetai būtų susieti su finansinės ir sandėlio apskaitos duomenimis.
Siekiant užtikrinti sukauptų susisiekimo atsargų (sijų) apskaitos kontrolę ir įvertinti jų panaudojimo bei transportavimo galimybes, patikslinti sijų apskaitos matavimo vienetus, nustatant jų vienetų skaičių ir pagal poreikį – vienos sijos masę ir išmatavimus.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje užkardymą ir tyrimą:1. nacionaliniuose strateginiuose planavimo dokumentuose numatyti priemones, kurios padėtų spręsti aktualias nusikaltimų elektroninėje erdvėje srities problemas;2. tobulinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje vertinimo kriterijus, suvienodinant juos visuose strateginio planavimo dokumentuose ir sudarant sąlygas matuoti visų šių nusikaltimų ištyrimo būklę.
2023 m., įsakymu Nr. 1V-487 patvirtintas Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės Nr. 07-011-10-07-01/07-019-10-07-01 „Sudaryti prielaidas veiksmingai nusikaltimų prevencijai ir kontrolei bei terorizmo grėsmių mažinimui“ aprašas, kuriuo sudarytas teisinis pagrindas finansuoti Nacionalinės Vidaus saugumo fondo 2021–2027 m. programos veiksmų įgyvendinimo plane numatytus projektus, skirtus nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje srities problemoms spręsti.Taip pat parengtas rodiklis visų nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimo rezultatams įvertinti – „Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, dalis (procentais)“ ir įtrauktas į Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių ir Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros strateginius veiklos planus.Rekomendacijos stebėseną tęsiame, kadangi laukiame, kol galėsime išmatuoti rodiklį „Specializuotų padalinių veiklos rezultatyvumas“, kurio įgyvendinimą vertinsime, kai bus įgyvendintos visos penkios rekomendacijos, kurioms priskirtas šis rodiklis.
Siekiant sudaryti tinkamas sąlygas vykdyti teisingumą ir užtikrinti nuoseklią teismų sistemos tobulinimą, atsisakant teismams nebūdingų funkcijų ir sudarant sąlygas teisėjų specializacijai, numatyti ilgalaikes teismų sistemos plėtros prioritetines kryptis, tikslus, uždavinius ir laukiamą rezultatą.(Teisėjų taryba)
2022-12-19 patvirtinta Lietuvos teismų sistemos ilgalaikė vystymosi vizija „Lietuvos teismų vystymosi vizija 2023-2033“. Vizijoje nustatyta, kad Lietuvos teismų sistemos vystymas yra įgyvendinamas šiomis prioritetinėmis kryptimis- teismų savarankiškumo ir autoriteto stiprinimas,teismų veiklos procesų ir teikiamų paslaugų kokybės tobulinimas,žmogiškųjų išteklių stiprinimas,išorinės ir vidinės komunikacijos stiprinimas. Patvirtintame dokumente taip pat numatyti tikslai, priemonės jiems įgyvendinti bei laukiami rezultatai. Teisingumo ministerija atliko teismams nebūdingų funkcijų vertinimą bei parengė atitinkamus teisės aktų projektus. Priimti Lietuvos Respublikos civilinio kodekso , Lietuvos Respublikos civilinės būklės aktų registravimo įstatymo , Lietuvos Respublikos notariato įstatymo , Lietuvos Respublikos civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo , Respublikos civilinio proceso kodekso , Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo pakeitimai ir atsisakyta teismams nebūdingų funkcijų. Seimas 2023-06-29 patvirtino teisės aktų paketą kurie sudaro sąlygas peržiūrėti teismų žemėlapį, įgyvendinti teisėjų specializaciją visuose teismų rūmuose, efektyvinti civilinį procesą ir kt. Apjungus apylinkių teismus, teismo rūmus, jų veiklos teritorijas, apylinkių teismų ir jų rūmų veiklos teritorijos tapo didesnės, taip balansuojamas apylinkių teismų, jų rūmų darbo krūvis, bylos konkrečiuose teismuose ar rūmuose skirstomos didesniam teisėjų skaičiui, absoliuti dauguma teisėjų turi galimybes specializuotis, taip užtikrinama aukštesnė teisėjų kvalifikacija, greitesnis ir efektyvesnis bylų nagrinėjimas. Pasiekta, kad visi apylinkių teismų ir jų rūmų teisėjai specializuojasi nagrinėdami civilines, baudžiamąsias ir administracinių nusižengimų bylas.
Parengti valstybės nekilnojamojo turto valdymo gaires: numatyti, kiek ir kokio turto ilgalaikėje perspektyvoje reikės funkcijoms atlikti, o kiek jo, siekiant didžiausios naudos, pagal nustatytus kriterijus galima išnuomoti, ateityje plėtoti ar parduoti. Siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą, šis dokumentas turi būti privalomas visiems turto valdytojams.
Finansų ministerija 2021-05-12 Seimo Audito komitete pristatė valstybės nekilnojamojo turto (VNT) analizę ir jo efektyvaus valdymo gaires. Remiantis šiomis gairėmis, numatyta sukurti efektyvaus VNT valdymo sistemą, integruotą į 2022–2030 m. Finansų ministerijos tvarių viešųjų finansų plėtros programą. Ši sistema leis optimizuoti įvairių sričių (švietimo, sveikatos, socialinės apsaugos, kultūros, teisingumo, vidaus reikalų) VNT apimtį, mažinti sąnaudas ir gerinti turto kokybę.Pagal Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintą 2021–2030 m. nacionalinį pažangos planą (8 strateginis tikslas), iki 2030 m. numatyta didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą, įskaitant centralizuotą VNT valdymą, kad valstybė turėtų tiek turto, kiek reikia jos funkcijoms vykdyti.2025-11-13 Seimas priėmė Valstybės ir savivaldybių turto valdymo įstatymo pakeitimus (Nr. XV-527), įsigaliosiančius 2026-06-01. Minėto įstatymo 18 straipsnyje „Valstybės nekilnojamojo turto centralizuotas valdymas, naudojimas ir disponavimas juo“ reglamentuota galimybė centralizuoti kitos šio straipsnio 1 d. nurodytos paskirties VNT valdymą, vadovaujantis šio straipsnio nuostatomis. Centralizuotą VNT valdymą ir priežiūrą įgyvendinantiems subjektams nustatyti VNT valdymo pokyčio rodiklių stebėsenos ir atskaitomybės reikalavimai. Administracinio turto centralizuoto valdymo reguliavimas perkeltas į Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo pakeitimo įstatymą, taip pat įsigaliosiantį 2026-06-01.Šie pakeitimai leis efektyviau valdyti VNT, optimizuoti jo apimtį, spręsti valdymo problemas ir mažinti išlaikymo sąnaudas.
Siekiant didinti antstolių ir notarų teikiamų paslaugų, vykdant pavestas valstybės funkcijas, prieinamumą: • įvertinti šių funkcijų įgyvendinimui reikalingą žmogiškųjų išteklių poreikį ir pagal jį patikslinti nustatytą antstolių ir notarų skaičių;• pagal galimybes užtikrinti vienodą antstolių ir notarų paslaugų fizinį prieinamumą visiems gyventojams; • numatyti priemones, didinančias antstolių ir notarų paslaugų teikimą el. būdu;• nustatyti reikalavimus el. erdvėje skelbiamai informacijai: kokia, kokiu būdu ir kur turi būti skelbiama.
Įgyvendinant rekomendaciją, Vyriausybės 2023-01-25 nutarimu Nr. 59 patvirtinta Notarų atlyginimo dydžių (įkainių) nustatymo metodika, kurioje įtvirtintas teisinio reguliavimo stebėsenos mechanizmas, kuris sudaro sąlygas stebėti įkainių pokyčio pasekmes notariato sistemai ir notarų paslaugų prieinamumui šalies regionuose bei laiku imtis būtinų reguliavimo priemonių. Vyriausybės 2023-06-28 nutarimu Nr. 498 nuo 2023-10-01 įsigaliojo nauji notarų atlyginimo dydžiai, kurie turės įtakos notarų pajamoms ir notarų prieinamumui (ypač šalies regionuose). Atliktas vertinimas, ar Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodika nustato optimalų notarų skaičių. 2023-12-29 priimtas teisingumo ministro įsakymas Nr. 1R-401 „Dėl teisingumo ministro 2006-12-28 įsakymo Nr. 1R-481 „Dėl Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriuo patvirtinta Notarų skaičiaus, jų buveinių ir veiklos teritorijų nustatymo metodika.Antstolių įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIV-2318 numatyta, kad antstolių skaičius antstolių veiklos teritorijose nustatomas pagal teisingumo ministro tvirtinamą antstolių skaičiaus nustatymo metodiką, atsižvelgiant į gyventojų skaičių tam tikroje antstolių veiklos teritorijoje ir praėjusių trejų kalendorinių metų antstolio pajamų medianą toje teritorijoje, antstolių skaičiaus nustatymo metodiką teisingumo ministras turi patvirtinti iki 2026-06-30. Pirminiai siūlymai dėl galimų antstolių skaičiaus nustatymo metodų parengti 2024 m. pabaigoje, šie siūlymai aptarti su Lietuvos antstolių rūmais. Laukiame kol bus patvirtinta Vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodika.
Sustiprinti Lietuvos šaulių sąjungai skiriamų valstybės biudžeto pinigų panaudojimo kontrolę, nustatant aiškias jų planavimo, panaudojimo pagrįstumo vertinimo ir atsiskaitymo procedūras, kurios didintų skaidrumą ir įpareigotų sąjungą teikti duomenis tokiu detalumu ir periodiškumu, kuris leistų Krašto apsaugos ministerijai laiku atlikti jų teisėtumo ir ekonominio naudingumo vertinimą.
(V) EX.15 Finansavimo sutartyje nustatytos netinkamos FP ir palūkanų normos subsidijų derinimo sąlygos. Rekomenduojame:1) patikslinti finansavimo sutarties sąlygas taip, kad ESIF lėšomis finansuotos lengvatinės paskolos nebū-tų derinamos su ESIF lė-šomis finansuotomis palū-kanų normos subsidijomis;2) užtikrinti, kad sutarties įgyvendinimo laikotarpiu ESIF lėšomis finansuotos lengvatinės paskolos nebū-tų derinamos su ESIF lė-šomis finansuotomis palū-kanų normos subsidijomis;3) peržiūrėti lengvatinių paskolų sutartis ir, esant poreikiui, patikslinti suteik-tų lengvatinių paskolų sąlygas taip, kad suteikta palūkanų dydį atitinkanti subsidija nebūtų finansuo-jama ESIF lėšomis.
VI atnaujino finansinių priemonių įgyvendinimo taisykles (redakcija galiojanti nuo 2019-10-23), papildant 51 p. Galutiniai naudos gavėjai gali gauti negrąžinamąsias subsidijas, grąžinamąsias subsidijas ar kitą finansavimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 8 dalyje, tačiau negrąžinamosios subsidijos ir (ar) grąžinamosios subsidijos negali būti naudojamos padengti įsipareigojimams, prisiimtiems gavus finansavimą pagal finansines priemones, o finansinių priemonių finansavimo lėšos negali būti naudojamos apmokėti išlaidoms, kurioms skiriama negrąžinamoji subsidija ir (ar) grąžinamoji subsidija, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 9 dalyje. Šiame punkte nurodytų reikalavimų vykdymą užtikrina vadovaujančioji institucija projekto įgyvendinimo pabaigoje, bet ne vėliau kaip iki jo išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, atsižvelgdama į projekto vykdytojo pateiktą informaciją apie galutinių naudos gavėjų projektus. Atsižvelgiant į 1K-326 pakeitimus, rekomendacija laikoma neaktualia.
(V) EX.16 FP įgyvendinimas nepagrįstas išankstinio (ex ante) vertinimo rezultatais. Rekomenduojame VI:1) atnaujinti energijos efek-tyvumo išankstinį (ex ante) vertinimą, siekiant įsitikinti, kad šiuo metu įgyvendinama FP iš esmės pasieks tokius pat arba geresnius rezultatus, kokius pasiektų atliekant išankstinį (ex ante) vertinimą pasirinkta geriausia FP įgy-vendinimo alternatyva;2) atsižvelgiant į atnaujinto išankstinio (ex ante) vertini-mo rezultatus, tęsti FP veiklą tik nustačius, kad įgyvendi-nama FP yra rezultatyvesnė nei išankstiniame (ex ante) vertinime pasirinkta geriausia FP įgyvendinimo alternaty-va;3) nenustačius, kad įgyven-dinama FP yra rezultatyves-nė, registruoti įtariamą pa-žeidimą dėl projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-02-0001 finansavimo (FP įgy-vendinimas nepagrįstas i-šankstinio (ex ante) vertini-mo rezultatais), priimti sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį ir patikslinti VI ren-giamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuo-ti išlaidų suma.
Siekiant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos tikslo – sukurti veiksmingą ir mokymosi visą gyvenimą kultūra pagrįstą karjeros planavimo sistemą ir kad 110 rodiklis „Įsigaliojęs Profesinio (karjeros) orientavimo sistemą reglamentuojantis tvarkos aprašas“ atitiktų ES Tarybos sprendime numatytą įsipareigojimą, reglamentuoti profesinio orientavimo paslaugų teikimo ir finansavimo tvarką suaugusiems.
2023 m. priėmus Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatymo pakeitimus (2023-05-09 Nr. XIV-1932), profesinio orientavimo paslaugų teikimas suaugusiesiems buvo įtvirtintas per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą, veikiančią vieno langelio principu. Vadovaujantis Individualių mokymosi paskyrų sistemos administravimo ir asmenų, siekiančių tobulinti kompetencijas ir (arba) jų įgyti per šią sistemą finansavimo bei konkurso gauti finansavimą, skiriamą dalyvauti neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi programose, organizavimo tvarkos aprašu (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023-11-29 įsakymas Nr. V-1515, 2025-10-29 įsakymo Nr. V-1104 redakcija), profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims teikimą užtikrina Europos socialinio fondo agentūra. Aprašas nustato IMP sistemos administravimo ir valdymo tvarką, reikalavimus neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi programų teikėjams bei programoms, asmenų ir teikėjų teises ir pareigas, mokymosi programų pasirinkimo ir registracijos procesą, taip pat finansavimo skyrimo, naudojimo ir atsiskaitymo tvarką. Lietuvos aukštųjų mokyklų asociacija bendrajam priėmimui organizuoti (nuo 2026-05-01 – VšĮ „Mokausi Lietuvoje“) užtikrina IMP informacinės sistemos veikimą ir jos duomenų teikimą.
Vyriausybės 2025-04-16 nutarimu Nr. 212 Jonavos r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perimtas 25,42 kv. m pastatas-garažas (unikalus numeris 4696-7000- 1014:0008. Jonavos r. savivaldybė priešgaisrinės saugos funkcijoms 2009 m. gavo negyvenamosios paskirties pastatą (unikalus Nr. 4697-6003-6021:0002, 1101,19 kv. m, Karaliaus Mindaugo g. 16A, Rukla) ir su Jonavos r. priešgaisrine tarnyba 2019-11-27 sudarė panaudos sutartį Nr. 6T-18 dėl šių patalpų naudojimo. Negyvenamųjų patalpų būklė yra prasta. Jonavos r. priešgaisrinei tarnybai visų patalpų nereikia, todėl dalis patalpų nebuvo remontuojamos dėl pastato būklės reikalaujamų didelių investicijų. Jonavos r. savivaldybė ketina kreiptis į VĮ Turto banką dėl nenaudojamų apleistų negyvenamųjų patalpų dalies (943,52 iš 1101,19 kv. m.) grąžinimo valstybei.Kadangi rekomendacijos įgyvendinimas vėluoja 4 metus ir ja siekiamas pokytis nepasiektas, rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
(V) EX.17 Naudojamos nepakankamos FF viešinimo priemonės. Rekomenduojame VI užtik-rinti, kad projekto vykdyto-jas įvykdytų finansavimo sutarties 2.2 p. k papunkčio įsipareigojimus, susijusius su informacijos apie FF vieši-nimą pagal FMĮ 1K-326 patvirtintų taisyklių 103–105 p.
2018-12-14 FM el. paštu pateikė 2018-12-07 Finasavimo sutarties pakeitimo sutartį Nr. 2, kurioje atlikti atnaujinimai 2.2 p. k ir l punktuose. Pažymėtina, kad 2017-08-23 buvo atnaujinta FM XIX skyriaus Finansinių priemonių administravimo procedūra, kurios IV.10 skyriaus 107 p. numatyta, jog:107. Kai FP projektus, administruoja EIB, EIF arba bet kuri EIB patronuojamoji įmonė, Projekto vykdytojui per 45 dienas nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos pateikus galutinių naudos gavėjų sąrašą VI, atsakingas darbuotojas per 5 dienas nuo minėto sąrašo gavimo paskelbia jį ES struktūrinių fondų svetainėje.
Suplanuoti priemones, užtikrinančias, kad valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniui sudaryti būtų naudojami visi ir galutiniai ataskaitinio laikotarpio Valstybinės mokesčių inspekcijos Mokesčių fondo apskaitos duomenys.
Valstybinė mokesčių inspekcija ne kartą yra teikusi pasiūlymą Finansų ministerijai keisti GPM sumokėjimo į biudžetą tvarką, suvienodinant išskaičiuoto GPM sumokėjimo į biudžetą terminą su mėnesinės GPM deklaracijos pateikimo terminu, taip pat kad šiam pasiūlymui, kaip pažymima VMI 2024-02-01 rašte Nr. RMA-673, dėl mažesnės administracinės naštos ir paprastesnės nustatytos prievolės įvykdymo tvarkos pritarė ir verslo atstovai. Aktualumą pabrėžė ir Audito komitetas (2024-06-10 neeilinio posėdžio protokolas Nr. 141-P-13), nurodydamas Finansų ministerijai įvertinti VMI siūlymą ir pateikti sprendimo variantus. Atsakydama Audito komitetui, Finansų ministerija nurodė, kad „minėtas siūlymas suvienodinti gyventojų pajamų mokesčio sumokėjimo ir šio mokesčio deklaracijos pateikimo terminus yra susijęs su per vieną mėnesį pasislenkančio mokėjimų grafiko sąlygojamais ženkliais vienkartiniais metinių pajamų iš gyventojų pajamų mokesčio pokyčiais pereinamuoju laikotarpiu, kurie turėtų didelį poveikį savivaldybių, kurių didžiąją pajamų dalį sudaro gyventojų pajamų mokestis, biudžetams. Atitinkamai, reikalingas papildomas laikas visiems galimiems keliamo terminų suvienodinimo tikslo įgyvendinimo variantams išnagrinėti“. Atsižvelgiant į tai, kad šios rekomendacijos įgyvendinimas užsitęsė laike ir nėra aišku, kada bus priimti įstatymo pokyčiai susiję su GPM, rekomendaciją laikome neįgyvendinta, tačiau ji išlieka aktuali.
Stebėsenos informacinėje sistemoje ministerijai atsiskaitant už 2016 m. veiklos rezultatus nenurodytos priežastys arba jos nepaaiškina rezultato 15 proc. atvejų (nelaikėme trūkumu, jei paaiškinimai nepateikti prie vertinimo kriterijų, kurių viršijimas (nepasiekimas) buvo iki 10 proc.). Nustatyti atvejai, kai klaidingai apibrėžiama kriterijaus kitimo kryptis, todėl sistemos generuojamose ataskaitose nepasiektos reikšmės žymimos kaip viršytos ir atvirkščiai.Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo pertvarkos metu (planuojamas įgyvendinimo terminas 2020 m. IV ketv.) planuojama modernizuoti Stebėsenos informacinę sistemą, pritaikant ją naujai strateginio planavimo dokumentų sistemai. Pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Į Vyriausybės kanceliarijos parengtoje biudžeto derybų pažymoje pateiktas pastabas dėl efektyvumo didinimo krypčių neatsižvelgta. Vyriausybės kanceliarijos parengtoje pažymoje dėl Kultūros ministerijos 2017–2019 m. strateginio veiklos plano nurodyta, kad Kultūros ministerijoje viršijamas:- bendrosios veiklos srities darbuotojų skaičius vienam specialiosios veiklos srities darbuotojui, kuris sudaro 0,86 ir du kartus viršija bendrą ministerijų medianą (0,37);- vienam (įskaitant vadovaujančiuosius) darbuotojui tenkanti bendra kabinetų patalpų ploto dalis, kuri yra 14,69 kv. m, kai ministerijų mediana yra 10,93 kv. m.Ministerija 2017–2019 m. strateginiame plane nenumatė ne tik šių, bet ir jokių kitų bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių, nors poreikis buvo: Kultūros ministerijos 2016 m. rezultatai pagal 6 vertinimo kriterijus buvo prastesni nei 2015 m. ir pagal 8 kriterijus prasteni nei ministerijų medianos reikšmė. Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
Siekiant, kad ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų pertvarkos sprendimai sudarytų prielaidas optimizuoti priežiūros funkcijų pasiskirstymą ir apimtis, imtis priemonių, kad būtų įvertinta esama situacija (kurias funkcijas naudingiau vykdytų privatus sektorius, nevyriausybinės ar kitos organizacijos, kurias būtų galima palikti savireguliacijai, kurias galėtų vykdyti tik savivaldybės, o kurias – valstybės institucijos; taip pat turėtų būti įvertinta priežiūros institucijų kuriama priežiūros našta, priežiūros institucijų priežiūros veiklai keliami tikslai ir jiems pasiekti reikalingos biudžeto lėšos ir pan.), ir, atsižvelgus į rezultatus, pateikti Vyriausybei siūlymus, pagrįstus kaštų ir naudos analize, dėl tolimesnių pertvarkos sprendimų tikslingumo ir reikalingumo.
Vyriausybei nepateikti siūlymai, pagrįsti kaštų ir naudos analize, dėl tolimesnių pertvarkos sprendimų tikslingumo ir reikalingumo. Neparengtos metodinės gairės, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.Rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
(V) EX.18 Finansavimo sutartyje neapibrėžti papildomų išlaidų finansavimo šaltiniai. Rekomenduojame nustatyti finansavimo sutarties 9 skr. nurodytų papildomų išlaidų, kurios negali būti įtraukia-mos į valdymo mokestį, fi-nansavimo šaltinį(-ius) ir išlaidų priskyrimo papildo-moms išlaidoms tvarką.
2018-12-14 FM el. paštu pateikė 2018-12-07 Finansavimo sutarties pakeitimo sutartį Nr. 2, kurioje atlikti atnaujinimai 8.1 punktuose, nurodant, kad papildomas išlaidas tiesiogiai pagal sąskaitas faktūras sumoka arba padengia AM per trisdešimt (30) darbo dienų nuo EIB rašytinio prašymo gavimo dienos valstybės biudžeto lėšomis <...>.
(V) EX.34 Dviprasmiška PAFT nuostata, neužtikrinanti lygiateisiškumo, vertinant atrenkamų projektų paraiškas.Rekomenduojame VI apibrėžti PAFT 2 priedo 5.4.2 p. vartojamą sąvoką „paraiškos vertinimo metu“ – užtikrinti vienodą minėtame papunktyje įvardytų reikalavimų taikymą bei lygiateisiškumo princi-po įgyvendinimą vertinant projektų paraiškas.
Siekiant aplinkos pritaikymo asmenims su negalia didesnės pažangos ir jų lygių galimybių naudotis viešaisiais pastatais, užtikrinti, kad būtų parengti veiksmų planai dėl svarbiausių pastatų pritaikymo, numatant vykdytojus, terminus, siektinus rodiklius, ir būtų stebimas planų vykdymas (Aplinkos ministerijai užtikrinti valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo įsivertinimą ir veiksmų planų parengimą bendradarbiaujant su pastatų savininkais (valdytojais), Neįgaliųjų reikalų departamentu ir nevyriausybinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis asmenims su negalia; Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai vykdyti veiksmų planų dėl svarbiausių pastatų pritaikymo įgyvendinimo stebėseną).
Rekomendacijai įgyvendinti suplanuotos priemonės yra įgyvendintos-Asmens su negalia teisių apsaugos agentūros ( anksčiau – Neįgaliųjų reikalų departamentas) sukurta asmenims su negalia pritaikytų svarbių pastatų vertinimo ir stebėsenos sistema STASIS, Aplinkos ministerija parengė rekomendacinį pastatų pritaikymo planą pastatų naudotojams, vykdoma pastatų prieinamumo stebėsena, tačiau tai neužtikrino laukiamo pokyčio, kad asmenims su negalia pritaikytų naudotis svarbiausių pastatų dalis 2025-12-31 sudarytų 40 procentų. Agentūros duomenimis, asmenims su negalia pritaikytų naudotis dalis sudaro 4 proc. Rekomendaciją vertiname kaip neįgyvendintą ir jos stebėseną baigiame.
Švietimo ir mokslo ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane į Vyriausybės kanceliarijos teiktas pastabas dėl bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių neatsižvelgta, plane nenumatyta jokių bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių. 2018-2020 m. strateginiame veiklos plane taip pat nenumatyta bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių. Vyriausybės vykdomos strateginio planavimo sistemos pertvarkos metu planuojama pakeisti visą strateginio planavimo sistemą (planuojamas terminas 2020 m. IV ketv.), keisis ir ministerijų strateginių veiklos planų sudarymas. Bendrųjų funkcijų efektyvumo didinimo planavimo pokyčius vertinsime, įgyvendinus pertvarką.
(V) EX.29 PD nustatyti konkurenciją dirbtinai ribojantys kvalifikacijos reikalavimai.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 06.1.1-TID-V-501-01-0004 (PD nustatyti konkurenciją dirbtinai ribojantys kvalifikacijos reikalavimai), preliminari klaida projekte 1 269 983,59 Eur;2) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(S) EX.63 Nėra galimybės įsitikinti VPS vertinimo pagrįstumu.Rekomenduojame VRM:1) patikslinti VRM VTA, nustatant VPS atrankos vertinimo metodiką, grįstą aiškiais ir realiai pamatuojamais kiekybiniais ir/ar kokybiniais kriterijais, užtikrinančią vertinimo skaidrumą ir re-zultatų atsekamumą;2) atlikti pakartotinį VPS vertinimą pagal patikslintą VRM VTA ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
Atsižvelgiant į tai, kad LR vidaus reikalų ministerija atliko pakartotinį vietos plėtros strategijų vertinimą (2018-07-24 LR vidaus reikalų ministerijos regioninės politikos departamento pažyma Nr. 22VL-424 „Dėl miestų vietos plėtros strategijų pakartotinio vertinimo rezultatų“) ir kitus veiksmus, žr.P-RĮP-2016_2017-VRM 1.1 pr. Pažyma dėl nefinansuotinų strategijų, P-RĮP-2016_2017-VRM 1.2 pr. Pažyma dėl finansuotinų strategijų, 2016-2017 m. audito rekomendaciją EX.63, teiktą LR vidaus reikalų ministerijai, laikome įgyvendinta.
V) EX.26 AM, vertindama IP, nepakankamai įvertino tikslinių grupių dydžių pagrįstumąRekomenduojame:1) atlikti pakartotinį „Vandens tieki-mo ir nuotekų tvarkymo infrastruk-tūros plėtra Raseinių rajone (Betyga-loje, Girkalnyje, Viduklėje)“ ir „Van-dens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Raseinių rajone (Šiluvoje)“ investicijų projektų verti-nimą; 2) pagal poreikį atlikti valstybės pro-jektų sąrašo keitimą.
Siekiant sudaryti sąlygas gyventojams naudotis centralizuotai teikiamomis geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis ir įgyvendinti strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytus tikslus numatyti priemones, skatinančias savivaldybes įgyvendinti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros planus, o gyventojus prisijungti prie nutiestų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo tinklų
Siekiant sudaryti sąlygas gyventojams naudotis centralizuotai teikiamomis geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugomis ir įgyvendinti strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytus tikslus buvo keičiamas Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymas, vykdomos atitinkamos priemonės, tačiau geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumas iš esmės nepadidėjo: 2023 m. pabaigoje centralizuotą geriamojo vandens tiekimo paslaugą gavo 83,45% gyventojų (0,35 proc. daugiau negu 2019 m. pabaigoje), centralizuotas nuotekų tvarkymo paslaugas – 78,07% gyventojų (1,57 proc. daugiau negu 2019 m. pabaigoje).
Siekiant vertinti nusikalstamumo prevencijos priemonių poveikį, patvirtinti jų matavimo metodiką ir užtikrinti jos praktinį taikymą.
Nėra parengta nusikalstamumo prevencijos priemonių poveikio matavimo metodika ir neužtikrintas jos praktinis taikymas, todėl rekomendacija laikoma neįgyvendinta.Vidaus reikalų ministerija 2024-11-22 pateikė Vyriausybei ir suinteresuotoms institucijoms siūlymus dėl nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio. Vyriausybės 2025-03-12 nutarimu Nr. 151 patvirtinto Devynioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 7.6.6. punkte numatytas veiksmas „Sudaryti teisines sąlygas integruotam nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modeliui įgyvendinti". Rengiamas Nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos įstatymo projektas, vyksta vidinis derinimas. Numatytas įgyvendinimo terminas - 2026 m. IV ketv. Patvirtinus nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelį bus svarstoma dėl numatomos policijos įgyvendinamų nusikaltimų prevencijos priemonių poveikio vertinimo analizės ir metodikos parengimo.Rekomendacijos stebėsena stebėseną baigiame, o problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus sritį.
(V) EX.39 PD nustatyti konkurenciją dirbtinai ribojantys kvalifikacijos reikalavimai bei netinkamai įgyvendinta VšP sutartis.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 06.1.1-TID-V-501-01-0006 (PD nustatyti konkurenciją dirbtinai ribojantys kvalifikacijos reikalavimai bei netinkamai įgyvendinta VšP sutartis), preliminari klaida projekte 2 090 833,20 Eur;2) priimti sprendimą (-us) susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
(S) EX.64 Nėra galimybės įsitikinti 5 didžiųjų miestų savivaldybių tikslinių teritorijų ir su jomis susietų teritorijų, kuriose bus remiami miestų tvarios plėtros veiksmai, tinkamumo vertinimo atlikimu.Rekomenduojame VRM:1) VRM VTA nusimatyti savivaldybių siūlomų teritorijų, kuriose remiami miestų tvarios plėtros veiksmai (tikslinių ir su jomis susietų teritorijų) tinkamumo vertinimo metodiką, grįstą aiškiais ir realiai pamatuojamais kiekybiniais ir / ar kokybiniais kriterijais, užtikrinančią vertinimo skaidrumą, vertinimo eigos ir rezultatų atsekamumą;2) iš naujo įvertinti 5 didžiųjų miestų savivaldybių išskirtų teritorijų, kuriose remiami miestų tvarios plėtros veiksmai (tikslinių teritorijų ir su tikslinėmis teritorijomis susietų teritorijų), tinkamumą ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
VRM atliko pakartotinį didžiųjų miestų ITVP ir jų vėlesnių keitimų atitikties Gairių reikalavimams pervertinimą. Neatitikimų nenustatyta, todėl rekomendacija laikoma įgyvendinta.
(S) EX.65 Neužtikrintas tinkamas integruotų teritorinių investicijų planavimo ir panaudojimo koordinavimas.Rekomenduojame VRM:1) nusimatyti VRM VTA kontrolės priemones, užtikrinančias objektyvią ir skaidrią ITVP ir jų keitimų atitikties Gairių reikalavimams vertinimo metodiką, vertinimo eigos ir rezultatų atse-kamumą, ITVP keitimų suderinimą su Gairėse nurodytomis institucijomis ir ITVP numatytais veiksmų vykdytojais;2) iš naujo įvertinti ITVP ir jų keitimų atitiktį Gairių reikalavimams ir, nustačius neatitikimų, imtis atitinkamų korekcinių veiksmų.
VRM atliko pakartotinį patvirtintų mažų bei vidutinių miestų ITVP ir jų vėlesnių keitimų atitikties Gairių reikalavimams vertinimą.
(V) EX.61 Projektui įgyvendinti skirtos lėšos naudojamos nesivadovaujant patikimo finansų valdymo principu. Rekomenduojame:1) registruoti įtariamus PS, įgyvendinamų pagal priemones Nr. 07.3.1-ESFA-V-401 ir 07.4.1-ESFA-V-404, pažeidimus dėl finansavimo (preliminari netinkamų finansuoti išlaidų suma yra 5 810 806,25 Eur);2) priimti sprendimus susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas metines sąskaitas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais projektais, kuriuose yra pastebėjime paminėtų išlaidų.
2021-02-11 ESFA informavo, kad atliko pažeidimo tyrimą ir priėmė sprendimą dėl lėšų grąžinimo, žr. P-RĮP-2016-2017 1.31 pr.2021-02-11 AI atlieka ESFA pateiktos informacijos (žr. P-RĮP-2016-2017 1.31 pr.) dėl įgyvendinimo įvertinimą, žr. P-RĮP-2016-2017 1.32 pr.EX.61 pastebėjimo rekomendcija laikoma įgyvendinta, ESFA ir susiję asmenys informuoti el. paštu, žr. P-RĮP-2016-2017 1.33 pr.2016-2017 m. SEK išimta suma: 5 810 806,25 Eur;2017-2018 m. SEK išimta suma: 15 785 608,62 Eur;2018-2019 m. SEK išimta suma: 6 047 686,24 EurTMP nedeklaruota suma: 5 736 093,89 EurViso: 33 380 195,00 Eur.
Įvertinti maitinimo programos vykdymo tikslingumą dešimčiai metų, nes užsibrėžtas tikslas - pritraukti privataus subjekto investicijų pagal ilgalaikę sutartį - turėjo būti įgyvendintas pagal investavimo sąlygas reglamentuojančius teisės aktus.
Jurbarko rajono savivaldybė planavo koreguoti Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013–2023 metų programą ir atsisakyti nereikalingų investicijų, nes reikšmingai sumažėjus mokinių skaičiui mokyklose buvo uždarytos kai kurios į programą įtrauktos mokyklos. Dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus ir negautų planuotų pajamų maitinimo paslaugų teikėjas kreipėsi į teismą prašydamas padidinti paslaugų įkainius ir priteisti nuostolių atlyginimą. Atsižvelgdama į šią situaciją, savivaldybė planavo sudaryti priemonių planą ir inventorizuoti atliktus remonto/rekonstrukcijos darbus, tiekėjo pirktą įrangą, atlikti naudojamų maitinimo plotų, mokinių skaičiaus kitimo analizę, įvertinti padidintos paslaugų kainos atitikimą rinkos kainoms, išanalizuoti galimas sutarties vykdymo alternatyvas. 2020-12-15 Kauno apygardos teismas priėmė sprendimą, kuriuo teikėjo ieškinį dėl nuostolių atlyginimo atmetė. Teikėjui pateikus apeliacinį skundą, byla perduota nagrinėti Lietuvos apeliaciniam teismui.Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas ir teisminiai ginčai su paslaugų teikėju tęsiasi ilgą laiką, rekomendacijos įgyvendinimo stebėseną baigiame. Pasiūlyta Jurbarko rajono savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai stebėti rekomendacijos įgyvendinimą ir atkreipti dėmesį į likusias rizikas dėl savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo programos įgyvendinimo.
Siekiant užtikrinti teismui ir kreditoriams teikiamų duomenų patikimumą, įtvirtinti reikalavimą įmonei kartu su pareiškimu teismui dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo pateikti ir įmonės turto (verslo) vertinimo ataskaitą (1.4 išvada).
Planuotų pokyčių neįvyko. Pažymėtina, kad rengiamame Juridinių asmenų nemokumo įstatymo projekte Nr. 18-2391, 17 str. 3 d. 3 p. buvo siūlymas nustatyti reikalavimą prie pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo pateikti ir juridinio asmens turto vertinimo ataskaitą, tačiau tokiam reikalavimui projekto derinimo metu su suinteresuotomis institucijomis nebuvo pritarta. 2019-06-13 priimto Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 17 str. nustatyti reikalavimai pareiškimui teismui dėl nemokumo (restruktūrizavimo) bylos iškėlimo, tačiau nėra įtvirtinto reikalavimo juridinio asmens vadovui kartu su pareiškimu teismui pateikti ir įmonės turto (verslo) vertinimo ataskaitą.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Palangos miesto savivaldybė).
Palangos miesto savivaldybės administracija 2025-12-17 įsakymais Nr. A1-1668 ir Nr. A1-1669 patvirtino ir peržiūrėjo dviejų viešojo ir privataus sektorių partnerystės sutarčių 2025 metų rizikų valdymo planus:•2018-01-30 sutarties Nr. 9-K dėl projekto „Vasaros koncertų salės Palangoje rekonstrukcija ir valdymas“;•2017-10-25 sutarties Nr. 282-K dėl projekto „Kempingo Nemirsetoje įrengimas, valdymas ir paslaugų teikimas“.
(V) EX.43 NTA nuostatos neužtikrina, kad atrinkti FP projektai atitinka išankstinio vertinimo rezultatus.Rekomenduojame VI FMĮ 1K-326 patvirtintose taisyklėse nustatyti, kad:1) atrenkamas FP projektas turi atitikti visus išankstinio vertinimo rezultatus;2) apibrėžti finansinės priemonės tipo sąvoką, užtikrinant, kad sąvoka apimtų projekto vykdytojo at-rankos būdą, nustatytą R.1303/2013 38 str. 4 d., bei FP įgyvendinimo būdą ir sąlygas.
(V) EX.45 Naudojamos nepakankamos viešinimo priemonės, neužtikrinama audito seka.Rekomenduojame:1) užtikrinti, kad visi projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 pas-kolos gavėjai, paskelbtų, kad įgy-vendinamas projektas finansuoja-mas ES struktūrinių fondų lėšomis, naudodami 2014-2020 m. ES struktūrinės paramos ženklo pa-vyzdį, ir projekte dalyvaujantiems asmenims praneštų apie projekto finansavimą ES struktūrinių fondų lėšomis;2) užtikrinti, kad projekto vykdyto-jui atlikus patikrą vietoje būtų su-renkami tinkami ir pakankami įrodymai apie paskolos sutartyje numatytų viešinimo priemonių įgyvendinimą.
(V) EX.46 Netinkamai nustatyta investicijų dalis, tenkanti ne energinį efektyvumą didinančioms priemonėms.Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą pažeidimą projektui Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 (klaida projekte 3666,95 Eur);2) priimti sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį.
(V) EX.4 NTA nenustatyta PFS tvirtinimo ir keitimo tvarka.Rekomenduojame VI NTA nustatyti PFS tvirtinimo ir keitimo tvarką.
Rekomenduojame:1) registruoti įtariamą PS pažeidimą dėl finansavimo projektui Nr. 07.4.1-ESFA-V-404-01-0001 (pirkimas vykdytas nesilaikant VšP principų, klaida projekte yra 3 780,62Eur);2) priimti sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK dekla-ruotas išlaidas netinkamų finansuo-ti išlaidų suma.
Audito metu ESFA atlikusi pažeidimo tyrimą (2017-11-06 Nr. IT12), kuriame nustatė 3 780,62 Eur ne-tinkamų finansuoti išlaidų, ir priėmusi sprendimą susigrąžinti su pa-žeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį bei patikslinusi ĮI rengiamas metines sąskaitas įgyvendino rekomendaciją.
(V) EX.60 EK deklaruotos netinkamos finansuoti išlaidos. Rekomenduojame:1) iš naujo įvertinti visus projekto vykdytojo pateiktus mokėjimo prašymus bei nustatyti netinkamų išlaidų sumą (profesinio mokymo ir apgyvendinimo išlaidos);2) priimti sprendimus susigrąžinti su pastebėjimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais projekto vykdytojo projektais, kuriuose yra pastebėjime paminėtų išlaidų.
Siekiant, kad asmenys su negalia galėtų naudotis pritaikytais statiniais (pastatais) visą jų naudojimo laikotarpį, patikslinti teisinį reguliavimą, nustatantį statinių naudojimo priežiūrą vykdančių institucijų funkcijas dėl asmenims su negalia skirtų elementų prieinamumo išlaikymo priežiūros.
Aplinkos ministro įsakymu (2021-03-02 Nr. D1-131) pakeistas statybos techninis reglamentas STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“, nustatant draudimą pažeisti statinių prieinamumo reikalavimus neįgaliesiems. Siekiant, kad asmenys su negalia galėtų naudotis pritaikytais statiniais visą jų naudojimo laikotarpį, reglamentas papildytas nuostata, įpareigojančia priežiūros vykdytoją, tikrinant naudotojo atliekamą statinių techninę priežiūrą, nustatyti, ar statinį naudojant laikomasi STR ir (ar) statinio projekte numatytų statinių prieinamumo reikalavimų. Nors rekomendacijos priemonė yra įgyvendinta, tačiau laukiamas pokytis, kad neįgaliesiems pritaikytų svarbių viešųjų pastatų dalis, palyginti su svarbių pastatų (valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų) skaičiumi“ 2025 -12-31 sudarytų 40 proc., neįvyko. Asmenų su negalia teisių apsaugos agentūros duomenimis, asmenims su negalia pritaikytų naudotis pastatų dalis sudaro 4 proc. Rekomendaciją vertiname kaip neįgyvendintą.
Siekiant, kad savivaldybių vykdomų funkcijų finansavimo sistema motyvuotų savivaldybes veikti efektyviau ir siekti geresnių rezultatų, peržiūrėti esamą finansavimo sistemą ir įvertinti galimas funkcijų vykdymo finansavimo alternatyvas, galinčias duoti geriausią poveikį jų vykdymui.
Rekomendaciją laikome neįgyvendinta, kadangi nėra peržiūrėta finansavimo sistema. Įgyvendinant 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano 8.4 pažangos uždavinį, numatyta atlikti savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimą iki 2030 m. Atlikus funkcijų peržiūrą numatoma peržiūrėti finansavimo modelį. Problemai išspręsti reikalingų pokyčių stebėsena tęsiama strateginio tyrimo metu analizuojant atitinkamos viešojo sektoriaus srities aplinką.
Siekiant, kad būtų įgyvendinti centralizuojant bendrąsias funkcijas užsibrėžti tikslai, nustatyti kriterijus / principus, kuriais vadovaujantis įstaigos įtraukiamos į buhalterinės apskaitos ir (arba) personalo administravimo funkcijų centralizavimo procesą.
Finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo procesas pradėtas 2018 m. (Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 126) ir atliekamas etapais. Kelis kartus buvo atidedama finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo pabaiga (iš 2020 m. nukelta į 2025 m., iš 2025 – iki 2027-09-01).Siekiant, kad būtų įgyvendinti centralizuojant bendrąsias funkcijas užsibrėžti tikslai, nuo 2024-07-17 įsigaliojo Vyriausybės patvirtinti finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo kriterijai, kuriais vadovaujantis įstaigos įtraukiamos į centralizavimo procesą.Finansų ministerijos pateiktais duomenimis, 2025 m. planuota baigti centralizacija buvo atidėta trūkstant politinio palaikymo centralizacijos procesams. Net ir patvirtinus Finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo kriterijų sąrašą, pareigybių, susijusių su finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijomis, perdavimo Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui kriterijų sąrašą, susiduriama su iššūkiais pakviesti įstaigas derėtis dėl funkcijų perdavimo, o šių derybų metu pasiekti šalis tenkinančio rezultato.Rekomendacija siekiamas pokytis neįvyko: 2026-01-01 duomenimis, NBFC centralizuotai atliko 70 proc. įstaigų (nuo visų planuojamų, kurių funkcijos konsoliduotinos) finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijas (145 viešojo sektoriaus subjektų (VSS) finansinės apskaitos tvarkymo ir 174 VSS personalo administravimo funkcijas iš planuojamų 228 VSS). Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant, kad grupėje nors dalį laiko su vaikas dirbtų bent du pedagogai, keisti normatyvus nustatant vaikų ir pedagogų santykį, o ne vaikų skaičių grupėje.
Ministerijos užsakymu ES lėšomis buvo parengtas siūlymų paketas dėl ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo finansavimo modelio. Šių alternatyvų ministerija neapsvarstė. Dėl pandeminės ekstremalios situacijos (COVID-19), ribotų valstybės finansinių išteklių ir įgyvendinamų kitų pokyčių ikimokyklinio ugdymo srityje (pvz., privalomo ikimokyklinio ugdymo užtikrinimas vaikams, gyvenantiems socialinę riziką patiriančiose šeimose), artimiausiu metu pereiti prie kitokio ikimokyklinio ugdymo finansavimo modelio neplanuojama. Ministerija taip pat neplanuoja ikimokyklinio ugdymo įstaigose pereiti nuo maksimalaus vaikų skaičiaus prie vaiko- pedagogo santykio reglamentavimo ir sudaryti galimybes dalį laiko vienu metu dirbti dviem ikimokyklinio ugdymo auklėtojams.
Siekiant didinti valstybės biudžeto pajamas, peržiūrėti fizinių asmenų nekilnojamojo turto apmokestinimą.
Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo nuostatos iš esmės nedaro teigiamo poveikio valstybės biudžeto pajamoms, nes nekeičiant minimalios apmokestinamosios vertės tikėtina nepadidės mokesčio mokėtojų skaičius, o papildomai gautos pajamos (dėl 1 proc. ir 2 proc. tarifo) bus nereikšmingos. Šie pakeitimai nesumažins mokesčio administracinės naštos, nes jo administravimo procesas (ypač nustatant potencialius mokesčių mokėtojus ir jų valdomo nekilnojamojo turto vertę) pareikalaus nemenkų sąnaudų. Įgyvendinus pasirinktas priemones rekomendacijos tikslai – didinti valstybės biudžeto pajamas ir mažinti mokesčių administracinę naštą – lieka nepasiekti.
(S) EX.47 Netinkamai nustatytas fiksuotosios normos dydis.Rekomendacija atitinka EK audito Nr. REGC2214LT0049 ataskaitoje pateiktos rekomendacijos Nr. 04.01 5 dalį, susijusią su FMĮ 1K-316 patvirtintų taisyklių 10 priede nurodytais fiksuotosios normos dydžiais. AI stebės EK pateiktos rekomendacijos įgyvendinimo eigą.
(V) EX.23 Stebėsenos rodiklių pasiekimas grindžiamas antriniais šaltiniaisRekomenduojame patikslinti stebė-senos rodiklių P.N.050, P.N.051, P.N.053, P.N.054, P.B.218 ir P.B.219 aprašus, užtikrinant, kad stebėsenos rodiklių pasiekimas būtų grindžiamas ir pirminiais dokumentais.
Rekomendacija pilnai įgyvendinta 2018-09-12 AMĮ Nr. D1-819 pakeitus nacionalinių stebėsenos rodiklių P.N.050, P.N.051, P.N.053, P.N.054 skaičiavimo aprašus.
Biržų rajono savivaldybės administracija
Biržų r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Biržų r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų. 2 nekilnojamojo valstybės turto objektai (dalis pastato – garažo (36,25 kv. m., unikalus Nr. 3698-4000-7023) ir negyvenamoji patalpa – garažo boksas Nr. 2 (23,64 kv. m., unikalus Nr. 3698-7004-6025:0006) perduoti savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti. VĮ Turto bankas nesutiko perimti pripažinto nereikalingu naudoti valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti valstybės turto - 109,57 kv. m gaisrinės paskirties pastato (unikalus Nr. 3699-3003-201). Šis turtas yra nenaudojamas ir nereikalingas naudoti savivaldybės funkcijoms įgyvendinti, todėl šiuo metu neplanuojama kreiptis su prašymu perduoti šį turtą savivaldybės nuosavybėn.Kadangi rekomendacijos įgyvendinimas vėluoja 4 metus ir ja siekiamas pokytis nepasiektas, rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame
Siekiant, kad būtų tinkamai ir laiku vykdoma personalo administravimo funkcija, kartu su atsakingomis už personalo administravimo politikos formavimą institucijomis patikslinti teisės aktuose nustatytus personalo administravimo procesus (pvz., konkurso į pareigas organizavimu, priėmimu į pareigas ir kt.), siekiant kad centralizuotas jų vykdymas neilgėtų.
Centralizuoto personalo administravimo proceso reguliavimo sprendimų priėmimas vėluoja. Nors Finansų ministerija 2024 m. parengė Personalo administravimo funkcijų centralizuoto atlikimo tvarkos aprašo pakeitimo projektą (Vyriausybės 2018-05-30 nutarimas Nr. 507), jis iki šiol nepatvirtintas. Aprašą svarbu tobulinti, nes jis reglamentuotų personalo administravimo procesus ir sudarytų sąlygas efektyviai, tinkamai ir laiku vykdyti personalo funkcijas. Finansų ministerija nurodė, kad dėl įvairių institucijų pastabų, skirtingų pozicijų įvairiais nutarimo projekto reguliavimo klausimais ir pasipriešinimo centralizavimui, projektas derinamas su suinteresuotomis institucijomis, Vyriausybe ir NBFC. Be to, prieš pateikiant galutinę redakciją Vyriausybei, tikslinga sulaukti Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo ir jį įgyvendinančių teisės aktų priėmimo. Atsižvelgiant į užsitęsusį teisės akto rengimo, derinimo ir įgyvendinimo procesą, rekomendacija laikoma neįgyvendinta ir jos stebėsena baigiama.
(V) EX.44 Neužtikrintas nereikšmingos (de minimis) valstybės pagal-bos skaidrumas, vienodų sąlygų taikymas.Rekomenduojame:1) užtikrinti teisės aktų reikalavi-mus atitinkantį ir vienodą projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 tei-kiamos nereikšmingos (de minimis) pagalbos dydžio skaičiavimą;2) patikrinti ir, esant poreikiui, pa-tikslinti projekto Nr. 04.3.1-FM-F-001-01-0001 suteiktos nereikšmin-gos (de minimis) pagalbos duome-nis Suteiktos valstybės pagalbos registre ir, nustačius, kad suteiktos nereikšmingos pagalbos dydis virši-ja R. 1407/2013 nustatytus dy-džius, susigrąžinti nereikšmingos (de minimis) pagalbos dydį viršijančią suteiktos pagalbos dalį.2017-11-28 rašte nurodytas rekomendacijos įgyvendinimo terminas 2017-10-30. ARAP įvesta sistemos reikalavimus atitinkanti data.
(V) EX.66 Dalis deklaruotų išlaidų nebuvo faktiškai patirtos. Audito metu buvo teikta rekomendacija ESFA:1) iš naujo įvertinti visas projekto vykdytojo pateiktas pažymas (neaktualu teritorinių darbo biržų pateiktoms pažymoms) dėl projekto privalomojo sveikatos draudimo išlaidų bei maitinimo išlaidų, kurioms taikomas fiksuotasis įkainis, apmokėjimo ir nustatyti netinkamų išlaidų sumą;2) priimti sprendimą susigrąžinti su pastebėjimu susijusių išmokėtų lėšų dalį;3) patikslinti ĮI rengiamas išlaidų deklaracijas: sumažinti EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma;4) imtis analogiškų veiksmų su kitais projekto vykdytojo projektais, kuriuose yra pastebėjime paminėtų išlaidų.ESFA, įvertinusi projekto vykdytojo pateiktas pažymas, nustačiusi netinkamų finansuoti išlaidų (23 847,84 Eur, iš jų tiesioginių išlaidų 23 612,40 Eur, netiesioginių išlaidų 235,44 Eur) priėmusi sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį įgyvendino rekomendacijos 1, 2 ir 4 punktus. Laukiama informacijos apie rekomendacijos 3 punkto įgyvendinimą.
Audito metu ESFA įvertinusi projekto vykdytojo pateiktas pažymas ir priėmusi sprendimą susigrąžinti su pažeidimu susijusių išmokėtų lėšų dalį įgyvendino rekomendacijos 1, 2 ir 4 punktus. 2018-04-18 buvo patvirtinta išlaidų deklaracija EK taip įgyvendinant rekomendacijos 3 punktą.
Rekomendacija neteikiama, kadangi ESFA audito metu iš projekto vykdytojo susigrąžino netinkamų finansuoti išlaidų dalį bei patikslino rengiamas išlaidų deklaracijas sumažindama EK deklaruotas išlaidas netinkamų finansuoti išlaidų suma.
Siekiant, kad kuo daugiau vaikų augtų artimai šeimai aplinkoje, numatyti priemones, kurios paskatintų asmenis globoti ar įsivaikinti vyresnius vaikus (10 metų amžiaus ar vyresnius), vaikus su negalia ar turinčius sveikatos problemų, taip pat turinčius brolių ar seserų.
Siekiant, kad kuo daugiau vaikų augtų artimai šeimai aplinkoje, nuo 2024-07-01 įsigaliojo Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimo įstatymas, kuriame įtraukta nauja globos forma - nuolatiniai globotojai. Įstatyme numatyta, kad nuolatinis globotojas gali prižiūrėti likusį be tėvų globos vaiką, kuriam įstatymų nustatyta tvarka yra arba turi būti nustatyta nuolatinė globa (rūpyba), su kuriuo jis nėra susijęs giminystės ryšiais ir kuriam būdingas bent vienas iš šių požymių: turi nesėkmingos laikinosios priežiūros, globos (rūpybos) arba įvaikinimo patirties , turi sunkiai išgydomų ir (ar) nepagydomų raidos ir (ar) psichikos sutrikimų, negalių; piktnaudžiauja psichotropinėmis medžiagomis arba turi priklausomybių; turi funkcionavimo sunkumų , yra vyresnis kaip 10 metų, kartu su juo yra nepilnametis tėvas (motina), kartu ,su juo yra 2 ir daugiau jo broliai (seserys). Įstatyme taip pat nustatyta, kad jeigu vaikas (-ai) perduotas (-i) prižiūrėti nuolatiniam globotojui, jam mokamo atlygio dydis yra ne mažesnis kaip 2 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžiai per mėnesį už faktiškai prižiūrimą vaiką, o jeigu nuolatinis globotojas prižiūri daugiau kaip vieną vaiką, atlygis jam didinamas už kiekvieną kitą vaiką ne mažiau kaip po 0,75 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžio per mėnesį. 2022-11-11 priimta nauja Šeimynų įstatymo redakcija ir 2022-12-28 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-893 patvirtinti naujos redakcijos Šeimynų nuostatai. Numatyta stiprinti paramą šeimynoms -numatyta padidinti šeimynos dalyvio išlaikymo pajamų dydį, sudaryta galimybė šeimynai, kurioje globojami (prižiūrimi) daugiau kaip 6 vaikai, turėti ne 2, bet 3 dalyvius, numatyta galimybė tapti dalyviu ne tik šeimynos steigėjo sutuoktiniui ar pilnamečiui vaikui, bet ir kuriam kitam kartu su juo gyvenančiam vyresniam nei 21 m. asmeniui, atitinkančiam vaiko globėjui (rūpintojui) keliamus reikalavimus) ir kt. 2025-12-31 budinčių globotojų prižiūrimų vaikų dalis nuo visų globojamų vaikų sudarė 5,8 proc., o 72 proc. 10 metų ir vyresnių vaikų su negalia ar turinčių sveikatos problemų bei turinčių brolių ar seserų, buvo laikinai ir nuolat globojami (rūpinami) šeimos aplinkoje.
Siekiant, kad valstybės politika būtų orientuota į senstančios visuomenės aktyvumą:1.Apibrėžti valstybės politiką dėl aktyvaus senėjimo, id entifikuojant vyresnio amžiaus asmenų gerovės sritis, tikslą, uždavinius, priemones, poveikio rodiklius ir tvarų biudžetą.2. Priimti sprendimą dėl institucinės sąrangos, užtikrinančios nuoseklų aktyvaus senėjimo skatinimo politikos formavimo, įgyvendinimo ir koordinavimo funkcijų vykdymą.3. Nustatyti įrodymais dėl projektų kokybės pagrįstus reikalavimus vyresnio amžiaus asmenims atstovaujančių nevyriausybinių organizacijų konkursams ir stiprinti konkursų projektų stebėseną, apimant veiklos kokybės ir rezultatų analizę, poveikio vyresnio amžiaus asmenų įtraukčiai vertinimą.
Siekiant išlaikyti kuo didesnį vyresnio amžiaus asmenų savarankiškumą:1. Nustatyti savivaldybėms privalomus minimalius prevencinių ir bendrųjų socialinių paslaugų, skirtų savarankiškumui išsaugoti, išvystymo normatyvus ir sistemingai analizuoti jų nepasiekimo ar viršijimo priežastis, skatinant savivaldybes vystyti šių paslaugų plėtrą.2. Numatyti vyresnio amžiaus asmenų informavimo priemones apie socialines paslaugas jų savarankiškumui išsaugoti, sudarant sąlygas jiems gauti reikiamą pagalbą laiku.
Siekiant sudaryti palankias sąlygas vyresnio amžiaus asmenims įsitraukti į savanorystę, Nacionalinėje savanoriškos tarnybos programoje vyresnio amžiaus asmenis išskirti kaip atskirą tikslinę grupę, numatant jų savanorystei skatinti skirtas priemones (įskaitant jų fizines galimybes ir savivertę atitinkančių savanoriškų veiklų plėtojimą, informuotumo ir motyvacijos dalyvauti didinimą), finansavimą, rodiklius.
Siekiant didinti vyresnio amžiaus asmenų įsitraukimą į sveikos gyvensenos veiklas ir sumažinti regioninius netolygumus:1. Tobulinti „Socialinio recepto“ iniciatyvos dalyvių atrankos mechanizmą, leidžiantį visuomenės sveikatos biurams pasiekti iniciatyvos tikslinę grupę (65+ m. amžiaus asmenis, patiriančius vienišumo jausmą, socialinę atskirtį ir pan.).2. Stiprinti asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros specialistų įsitraukimą, skatinant registruoti 65+ m. amžiaus asmenis į „Socialinio recepto“ iniciatyvą.3. Nustatyti savivaldybėms minimalų privalomą bazinių visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų sąrašą vyresnio amžiaus asmenims ir rekomenduoti savivaldybių administracijoms visuomenės sveikatos biurų vadovų veiklos vertinimą sieti su faktiniu vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimu minėtose veiklose.4. Didinti informuotumą apie visuomenės sveikatos biurų vykdomas veiklas, taikant vyresnio amžiaus asmenims labiausiai prieinamus informavimo būdus, kuriais, pavyzdžiui, būtų aiškiai nurodyta, kada, kokiu telefono numeriu ir į kokias veiklas galima registruotis.
Siekiant atitikties teisės aktų reikalavimams ir aiškaus praktinio taikymo, papildyti vidaus teisės aktus ir darbo procedūras dėl suteiktų papildomų poilsio dienų apmokėjimo, išlaidų darbuotojų pajamų natūra planavimo ir apskaitos.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2025-10-29 įsakymu Nr. 1K-457 Valstybinės ligonių kasos prie sveikatos apsaugos ministerijos žmogiškųjų išteklių valdymo tvarkos aprašas išdėstytas nauja redakcija. Aprašas papildytas nuostatomis dėl darbuotojų pajamų, priskiriamų pajamoms natūra (darbdavio suteikiamos paslaugos ar naudos) apskaitos ir išmokų natūra duomenų deklaravimo teisės aktų nustatyta tvarka.VLK direktoriaus 2025-11-11 įsakymu Nr. 1K-480 pakeistas Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, darbo užmokesčio mokėjimo tvarkos aprašas (2018-01-31 įsakymas Nr. 1K-32), kuris papildytas nuostatomis dėl darbuotojams suteiktų papildomų poilsio dienų apmokėjimo (už šias dienas mokant darbuotojui nustatytą darbo užmokestį).VLK direktoriaus 2025-10-29 įsakymu Nr. 1K-554 pakeista Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos veiklos išlaidų skaičiavimo metodika, kuri reglamentuoja VLK veiklos išlaidų planavimo ir skaičiavimo praktiką pagal teisės aktais patvirtiną veiklos išlaidų klasifikaciją. Metodika papildyta nuostatomis dėl darbuotojų pajamų natūra.VLK direktorius 2026-01-19 įsakymu Nr. 1K-17 nustatė, kad visi VLK darbuotojai profilaktiniais tikslais gali būti skiepijami darbdavio lėšomis vakcina nuo gripo.Rekomendaciją laikysime įgyvendinta, kai VLK veiklos išlaidų skaičiavimo metodikoje (2019-01-17 įsakymas Nr. 1K-17) bus nustatyti konkretūs atminimo dovanų darbuotojams vertės dydžiai (intervalai). Metodiką planuojama pakeisti iki 2026 m. ketvirto ketvirčio.
Sukurti vidaus kontrolės priemones, užtikrinančias, kad žemės perdavimas VĮ Turto bankui buhalterinėje apskaitoje būtų registruojamas pagal Finansų ministerijos pateiktas rekomendacijas
2019 m. patikslinti nustatymai (korespondencijos) programoje, skirtoje žemės apskaitai tvarkyti, taip užtikrinant, kad ūkinės operacijos būtų registruojamos teisingai. Iki 2019 m. rugsėjo mėnesio neteisingai registruotų ūkinių operacijų duomenys (2,7 mln.Eur) patikslinti atlikus koreguojančius įrašus apskaitoje.
Siekiant suteikti pagalbą kaip galima daugiau asmenų, nukentėjusių nuo smurto artimoje aplinkoje, plėsti informavimo priemones apie teikiamas paslaugas, atsižvelgiant į visuomenės nuomonės apklausos rezultatus
Siekiant didinti norinčių ir galinčių dirbti pensinio amžiaus asmenų užimtumą derinant darbą ir pensiją:1. Pateikti pasiūlymus atsakingoms institucijoms dėl amžiaus apribojimų dirbti panaikinimo Valstybės tarnybos, Teismų, Mokslo ir studijų įstatymuose ir siekti jų įgyvendinimo aktyviai dalyvaujant įstatymų keitimo procese.2. Priimti sprendimą dėl lankstaus darbo, papildomų garantijų, sveikatinimo ar kitų palaikymo priemonių diegimo vyresnio amžiaus asmenims, atsižvelgiant į identifikuotus jų poreikius.3. Numatyti ir įgyvendinti kompleksines pasirengimo pensijai priemones priešpensinio amžiaus asmenims, apimant finansinius, psichologinius, socialinius ir profesinius klausimus, kurios padėtų sklandžiai pereiti į naują gyvenimo etapą pensijoje ir išlikti aktyviems visuomenės gyvenime ir (ar) darbo rinkoje.4. Strateginio planavimo dokumentuose nustatyti siektiną pensinio amžiaus asmenų užimtumo lygį ir stebėti jo pokyčius, kad darbo rinkoje dalyvautų norintys ir galintys dirbti pensinio amžiaus asmenys.
Siekiant gerinti skaitmeniniais kanalais teikiamų paslaugų prieinamumą vyresnio amžiaus asmenims ir taip išlaikyti jų savarankiškumą:1. Nacionaliniu lygmeniu atlikti kompleksinę skaitmeniniais kanalais teikiamų paslaugų prieinamumo vyresnio amžiaus asmenims analizę, įvertinant teritorinius skirtumus ir atkreipiant dėmesį į savivaldybes, kurių demografinio senėjimo koeficientas viršija šalies vidurkį. 2. Remiantis analizės rezultatais, inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kuriais būtų įtvirtintas privalomas minimalus skaitmeniniais kanalais teikiamų paslaugų prieinamumo standartas, įpareigojantis viešųjų paslaugų teikėjus turėti bent vieną ne skaitmeninę paslaugos teikimo alternatyvą (telefonu arba fiziškai), o savivaldybėse su dideliu demografiniu senėjimu – atitinkamą fizinių aptarnavimo vietų tankį arba mobiliųjų konsultantų paslaugas. 3. Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, įtvirtinančius vyresnio amžiaus vartotojų patirties vertinimą, prieš diegiant naują skaitmeniniais kanalais teikiamą paslaugą nacionaliniu lygiu.4. Atlikti skaitmeninių įgūdžių tobulinimo veiklų stebėseną, apimančią projektų turinio atitikties vyresnio amžiaus asmenų poreikiams, rezultatų pasiekimo ir skaitmeninių įgūdžių pažangos nacionaliniu lygiu vertinimą, ir jos rezultatų pagrindu inicijuoti perėjimą nuo masinių mokymų prie nuolatinio, individualaus konsultavimo modelio, plečiant tokių konsultacijų tinklą.
Siekiant įtraukti vyresnio amžiaus asmenis į švietimo ir mokymosi veiklas:1.Panaikinti amžiaus apribojimus 65+ m. asmenims dėl finansavimo mokymams Individualių mokymosi paskyrų sistemoje „Kursuok“.2. Individualių mokymosi paskyrų sistemoje „Kursuok“ numatyti prioritetinę sritį aktyviam senėjimui skatinti pritaikytoms mokymosi programoms, apimančioms profesinių, pilietinių, socialinių, sveikatos raštingumo ir kitų kompetencijų tobulinimą.3. 65+ m. asmenų dalyvavimo trečiojo amžiaus universitetų ir kitų neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi teikėjų vykdomose programose finansavimą keisti iš projektinio į modelį, numatantį individualų asmens mokymosi krepšelį („pinigai seka žmogų“).4. Didinti informuotumą apie švietimo ir mokymosi galimybes (įskaitant trečiojo amžiaus universitetus) ir naudą jų aktyvumui, emocinei būklei ir sveikatai.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija atsisako įgyvendinti 2 ir 3 rekomendacijos dalis ir nenumato joms priemonių . Ministerija sutinka , kad Individualių mokymosi paskyrų sistemoje skelbiamų programų pasiūla nevisapusiškai atitinka vyresnio amžiaus asmenų poreikius, tačiau argumentuoja, kad ji niekaip neriboja teikėjų laisvės ir autonomijos teikti mokymų programas vyresnio amžiaus asmenims, siekiantiems įgyti naujų ar tobulinti turimas kompetencijas. Ministerijos nuomone , galiojantys prioritetai ar kokybės reikalavimai, keliami sistemoje skelbiamoms programoms, akcentuoja konkrečios kompetencijos įgijimo ar tobulinimo kryptis, o ne pačių mokymosi programų tematinį lauką. Ministerija teigia , kad vyresnio amžiaus asmenims skirto mokymosi krepšelio modelis reikalautų papildomų asignavimų, todėl ji negali garantuoti tokios priemonės įgyvendinimo. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos siūlomos priemonės 4 rekomendacijos daliai: 1. Individualių mokymosi paskyrų sistemos plėtra, sudarant palankesnes sąlygas VAA mokymuisi.2. Įgyvendinamos projekto „Mokymosi galimybių senjorams plėtra“ veiklos.Ministerija neplanavo sukonkretinti nurodytų priemonių siekiant didinti vyresnio amžiaus asmenų informuotumą apie švietimo ir mokymosi galimybes bei naudą, nes, ministerijos nuomone, abiejuose projektuose suplanuotos viešinimo kampanijos (ir joms numatyti pinigai).Auditorių vertinimu, siūlomos priemonės nėra tinkamos siekiant pokyčio, nes jų formuluotės yra bendro tęstinės veiklos pobūdžio ir ministerija jomis neįsipareigoja siekti konkrečių ir pamatuojamų rezultatų didinant informuotumą apie švietimo ir mokymosi galimybes ir naudą VAA aktyvumui, jų emocinei būklei ir sveikatai. Įgyvendinant rekomendacijas ir numatant tinkamas priemones, būtų aktyviau didinamas 65+ m. asmenų, dalyvaujančių platformos „Kursuok“ finansuojamuose mokymuose, skaičius ir jų dalis tarp visų „Kursuok“ dalyvių, taip pat 65–74 m. amžiaus asmenų mokymosi visą gyvenimą lygis (per paskutines 4 savaites).
Siekiant didinti vyresnio amžiaus asmenų įtrauktį į kultūrinę veiklą:1. Įvertinti vyresnio amžiaus asmenų kultūrinius poreikius ir įtraukti jų vertinimo rezultatus į kultūros veiklų planavimą.2. Nustatyti vyresnio amžiaus asmenų įtraukties į kultūrinę veiklą rodiklius ir, remiantis poreikių vertinimu, priimti sprendimus, skatinančius kultūros įstaigas, atsižvelgiant į jų veiklos specifiką, plėtoti vyresnio amžiaus asmenų aktyvų dalyvavimą veiklose, pavyzdžiui, įtraukiant juos kaip bendrakūrėjus ar savanorius.3. Vykdyti vyresnio amžiaus auditorijos plėtros stebėseną nacionalinėse ir valstybinėse kultūros įstaigose, pavedant joms į savo metines veiklos ataskaitas įtraukti lankytojų stebėsenos duomenis pagal amžių.4. Pertvarkyti „Socialinio recepto“ iniciatyvos modelį, nustatant efektyvų įgyvendinimo ir koordinavimo mechanizmą, rezultatyvumo ir poveikio dalyvių psichologinei gerovei vertinimą, ir išplėsti iniciatyvos įgyvendinimą nacionaliniu mastu.
Kultūros ministerija atsisako iš esmės įgyvendinti rekomendacijas ir nurodo , kad jas įgyvendinti galėtų tik esamų planų, priemonių ir išteklių ribose. Ministerija pateikia argumentus , kad dėl reikšmingai sumažinto finansavimo 2026–2028 m., prioritetą teikia jau prisiimtų įsipareigojimų vykdymui ir neturi galimybių inicijuoti naujų tyrimų ar paslaugų plėtros, o rekomendacijų įgyvendinimas be papildomo tikslinio finansavimo nebūtų vykdomas laiku ir neužtikrintų reikšmingų kokybinių pokyčių. Ministerijos nuomone , „Socialinio recepto“ iniciatyvos plėtra negalima ne tik dėl tvaraus finansavimo nebuvimo, bet ir dėl iniciatyvos koordinavimo trūkumo ir sveikatos sistemos grandies nedalyvavimo įgyvendinant iniciatyvą.Kultūros ministerija siūlė priemones, kurias ji galėtų įgyvendinti esamų planų, priemonių ir išteklių ribose :1. Parengti rekomendacijas kultūros įstaigoms dėl vyresnio amžiaus asmenų įtraukties į kultūrines veiklas. 2. Papildyti Gyventojų dalyvavimo kultūroje ir pasitenkinimo kultūros paslaugomis tyrimą klausimais apie vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimo kultūrinėse veiklose patirtį. 3. Sudaryti „Socialinio recepto“ programos įgyvendinimo ir efektyvaus koordinavimo mechanizmo rengimo darbo grupę, kuri iki 2026 m. gruodžio 31 d. parengtų siūlymus dėl „Socialinio recepto“ iniciatyvos modelio pertvarkymo įgyvendinimo, tarpinstitucinio bendradarbiavimo, finansavimo ir aprėpties galimybių.Auditorių vertinimu, ministerijos pasiūlytos priemonės neorientuotos į praktinius pokyčius: siūloma parengti rekomendacijas, papildyti tyrimą ar sudaryti darbo grupę. Ministerija neįsipareigoja siekti konkrečių rezultatų ir neužtikrina rekomendacijose numatytų pokyčių įgyvendinimo. Nenumatyti konkretūs įgyvendinimo mechanizmai, kurie skatintų kultūros įstaigas praktiškai įtraukti vyresnio amžiaus asmenis kaip bendrakūrėjus ar savanorius. Nesukuriama kultūros įstaigų lygmens stebėsenos sistema, pagal kurią nacionalinės ir valstybinės kultūros įstaigos savo metinėse ataskaitose rinktų ir teiktų lankytojų duomenis pagal amžių. „Socialinio recepto“ atveju numatytas darbo grupės sudarymas ir pasiūlymų rengimas, neįsipareigojant realiai pertvarkyti modelio, sukurti jo koordinavimo ir poveikio vertinimo mechanizmo, nesuplanuojant iniciatyvos plėtros nacionaliniu mastu.Ministerijos priemonės neužtikrintų, kad didėtų vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimas kultūrinėse veiklose ir jų dalis tarp visų nacionalinių ir valstybinių kultūros įstaigų lankytojų. Taip pat nebūtų užtikrinama, kad „Socialinio recepto“ iniciatyva būtų prieinama visų savivaldybių gyventojams.
Siekiant priimti duomenimis pagrįstus sprendimus, sisteminti duomenis apie vaikus, kuriems laikinoji globa nustatyta pas giminaičius ar emociniai ryšiais susijusius asmenis.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nuo 2024 m. užtikrina centralizuotą ir vieningą Socialinės paramos informacinės sistemos (toliau - SPIS) duomenų teikimą į Valstybės duomenų agentūros (VDA) administruojamą "duomenų ežerą". Vadovaujantis Statistinių rodiklių apie vaikus sąrašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 -06-08 d. nutarimu Nr. 695 "Dėl Statistinių rodiklių apie vaikus sąrašo patvirtinimo" (aktuali redakcija galiojanti nuo 2025 m. sausio 1 d.) 6.4 papunkčiu VDA yra pavesta parengti ir skelbti statistinę informaciją apie vaikų, globojamų (rūpinamų) šeimoje, skaičių, pagal atitinkamus parametrus (iš viso; pagal lytį; pagal amžiaus grupes,mieste, kaime, pagal savivaldybes, vaikų, kurių globėjais (rūpintojais) tapo asmuo, su vaiku susijęs emociniais ryšiais (ne giminaitis), kitas fizinis asmuo / šeima (ne giminaitis), kiti asmenys (giminaičiai), vaiko brolį ir (arba) seserį globojanti (rūpinanti), įvaikinusi šeima, vaiko senelis ar senelė, vaiko sesuo ar brolis, vaiko teta ar dėdė, vaikų su negalia).Atsižvelgiant į tai, kad SPIS funkcinių plėtimų dubliavimas su "duomenų ežero" sprendiniais neatitiktų informacinių sistemų optimizavimo ir efektyvaus valstybės informacinių technologijų išteklių naudojimo principų, be to, tokie pakeitimai reikalautų ir papildomų finansinių ir žmogiškųjų išteklių sistemos modifikavimui, palaikymui bei testavimui, nors analogišką informacija turėtų būti / bus skelbtina VDA - SPIS tobulinimų šiuo aspektu atsisakyta. Ministerija 2025 m. pradėjo viešai skelbti interaktyvią ir aktualią statistinę informaciją apie vaiko teisių apsaugą Lietuvoje , kuri nuolat yra papildoma naujais aktualiais aspektais. 2026 m. eigoje, globos (rūpybos) tematikos švieslentę, planuojama papildyti ir globos (rūpybos) šeimoje formos išskaidymu rekomendacijoje numatytu aspektu, siekiant turėti galimybę naudoti ne vieną kartą metuose skelbiamą informaciją , o duomenis aktualius einamuoju momentu.
Sistemiškai įvertinti pacientų pavėžėjimo paslaugų organizavimo ir teikimo teisinį reguliavimą, įskaitant valstybės ir savivaldybių lygmens pavėžėjimo paslaugų apimčių nustatymą; realiomis sąnaudomis pagrįstos paslaugos (ir jos administravimo), apmokamos valstybės biudžeto lėšomis, kainodaros nustatymą.
Siekiant politikos formuotojui turėti palyginamus savivaldybių duomenis tobulinimo sprendimams priimti, sukurti stebėsenos rodiklius ir parengti jų stebėsenos metodines rekomendacijas savivaldybėms dėl paslaugų poreikio ir veiksmingumo vertinimo.
Įgyvendinant rekomendaciją, Socialinės apsaugos ir darbo ministrė 2023 -05-03 įsakymu Nr. A1-282 „Dėl Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklių patvirtinimo“ patvirtino pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius. Įsakymu nustatomi bazinio paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodikliai bei jų siektinos reikšmės ir rekomenduojama savivaldybėms kasmet teikti informaciją apie nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija kartu su institucijomis, pagal kompetenciją atsakingomis už Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų koordinavimą, parengė išsamų Baziniame paslaugų šeimai pakete reglamentuotų paslaugų teikimo savivaldybėse išaiškinimą. Ministerija 2023 m. gegužės 12 d. Lietuvos savivaldybių asociacijai ir savivaldybių administracijoms išsiuntė raštą „Dėl Bazinio paslaugų šeimai paketo įgyvendinimo“. Rekomendacijos įgyvendinimo būklę vertinsime kai bus įvertintas paslaugų prieinamumas savivaldybėse.
Siekiant asmenims kuo geriau pasirengti globoti ar įvaikinti vaikus, tobulinti Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių ir bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programos vykdymą.
Siekiant turėti aktualius išorinio vaikų globos įstaigų vertinimo metu gautus duomenis apie įstaigų veiklos kokybę, sisteminti informaciją apie nustatytus trūkumus ir jų šalinimo veiksmus.
Siekiant kokybiško paramos priemonių administravimo, nustatyti, kokių priemonių (mokymų ar kt. formatu teikiamos metodinės pagalbos) trūksta savivaldybių specialistams, administruojantiems paramos priemones ir jas teikti.
Siekiant, kad teismo ekspertų darbo krūviai tarp teritorinių teismo psichiatrijos skyrių būtų tolygesni ir trumpėtų teismo ekspertizių atlikimo eilės:- peržiūrėti esamas teismo ekspertų darbo krūvio normas ir, objektyviai įvertinus darbo laiko sąnaudas ekspertinių tyrimų užduotims atlikti, tiksliau detalizuoti jas (įvertinus, kokią teismo ekspertizės dalį sudaro dalyvavimas teismo posėdyje gyvai ir nuotoliniu būdu, ar ekspertizė baudžiamojoje ar civilinėje byloje, nukentėjusiųjų ar įtariamųjų);- nustatyti kaip turi būti apskaičiuojama veiklos rodiklio „Teismo ekspertų darbo efektyvumo užtikrinimas, proc.“ įgyvendinimo reikšmė ir parengti jo stebėsenos rodiklio aprašymo kortelę.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas – parengti viešojo subjekto rizikų valdymo planą, jį periodiškai atnaujinti ir fiksuoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones (Klaipėdos miesto savivaldybė).
Siekiant užtikrinti, kad visos planuotos paslaugos būtų nuolat teikiamos ir jos atitiktų kokybės reikalavimus, – įgyvendinti rizikų valdymo plane numatytas priemones (Klaipėdos miesto savivaldybė).
Siekiant užtikrinti, kad visos planuotos paslaugos būtų nuolat teikiamos ir jos atitiktų kokybės reikalavimus, – įgyvendinti rizikų valdymo plane numatytas priemones (Klaipėdos rajono savivaldybė).
Siekiant sėkmingai įgyvendinti projektus – numatyti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo procedūras, jų periodiškumą ir atsekamumą (Klaipėdos rajono savivaldybė).
Kartu su ministerija inicijuoti teisės aktų pakeitimus, kad būtų nustatytos pirkėjų mokumo (finansinės būklės) vertinimo procedūros, nuo kurių priklausytų valstybinės žemės pirkimo-pardavimo išsimokėtinai sutarčių sudarymas ir jose nustatytų prievolių įvykdymo užtikrinimo būdų nustatymas.
Įgyvendindama audito rekomendaciją Žemės ūkio ministerija parengė, o Vyriausybė 2018-04-25 patvirtino nutarimų (1999-03-09 Nr. 260, 1999-06-02 Nr. 692, 2003-02-18 Nr. 236, 2004-11-15 Nr. 1443) pakeitimus, kuriuose įtvirtino pirkėjų mokumo (finansinės būklės) vertinimo procedūras.
Siekiant užtikrinti, kad valstybės ir savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai – ne rečiau kaip kartą per metus atlikti turto būklės vertinimą ir užtikrinti jo rezultatų atsekamumą (Zarasų rajono savivaldybė).
Siekiant užtikrinti viešojo sektoriaus visų lygiųatskaitomybės sistemą, rekomenduojame papildyti nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį konsoliduotojo biudžeto vykdymo duomenimis.
Siekiant, kad ikiteisminio tyrimo terminai trumpėtų ir ištyrimas didėtų, užtikrinti kad strateginis planavimas būtų orientuotas į veiklos rezultatus:peržiūrėti SVP ir atsisakyti veiklos matavimui pridėtinės vertės nesuteikiančių stebėsenos rodiklių (pvz., matuojančių planuotų ir panaudotų lėšų santykį ir pan.), užtikrinant optimalų jų skaičių;rengiant SVP, visais atvejais įvertinti ankstesnių metų rezultatus ir tendencijas ir atsižvelgti į juos planuojant stebėsenos rodiklių reikšmes.
Įgyvendinant rekomendaciją, 2025-02-10 ir 2026-03-03 Generalinės prokuratūros kolegijos posėdžiuose buvo išanalizuoti Generalinės prokuratūros 2025-2027 strateginio veiklos plano pirmos ir antros programos ir 2026-2028 m. strateginio veiklos plano trečios programos rodikliai ir jų reikšmės. Rengiant 2026-2028 m. strateginį prokuratūros veiklos planą, atsisakyta pridėtinės vertės nesuteikiančių stebėsenos rodiklių ir ženkliai sumažintas jų skaičius.Rodiklių reikšmės nustatytos įvertinus ankstesnių metų rezultatus ir tendencijas ir į jas atsižvelgus, o rodiklių, kurių planuotos reikšmės bent 3 metus iš eilės buvo pasiektos ar viršytos, siektinos reikšmės planuojamos didesnės (ambicingesnės).
Siekiant, kad būtų efektyviau valdomas nekilnojamasis turtas ir būtų gerinamos visų prokuratūros darbuotojų darbo sąlygos:patvirtinti turto valdymo strategiją;apibrėžti patalpų būklės vertinimo tvarką, kurioje būtų nustatyti kriterijai ir numatytas kasmetinis visų patalpų būklės vertinimas;kasmet rinkti ir sisteminti duomenis apie prokuratūros valdomą nekilnojamąjį turtą: kabinetinius plotus ir juose dirbančius darbuotojus, faktines darbuotojų darbo vietas.
Generalinio prokuroro 2025-09-29 įsakymu Nr. I-168 patvirtintas Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto būklės vertinimo tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja tokio turto būklės vertinimą, jo būklės reitingavimokriterijus, remonto darbų prioritetų nustatymo principus, turto būklės vertinimą atliekančius ir sprendimus priimančius asmenis, taip pat duomenų apie administracinio valstybės nekilnojamojo turto plotus, tokių duomenų rinkimo apimtį, už tai atsakingus asmenis ir duomenų rinkimo periodiškumą. Vadovaujantis šio aprašo nuostatomis, atliktas viso Generalinės prokuratūros patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto būklės vertinimas. 2026-05-11 įsakymu Nr. I-115 patvirtinta Generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto strategija. Strategija nustato pagrindines Generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto valdymo kryptis.
Siekiant taikyti vienodus principus apskaičiuojant nedarbo socialinio draudimo išmokas, nustatyti papildomas vidaus kontrolės ir darbo procedūras, užtikrinančias teisingą nedarbo išmokai apskaičiuoti reikalingų duomenų apie asmens užsienyje gautas draudžiamąsias pajamas ir laikotarpius įvertinimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai patvirtinus naujos redakcijos Europos Sąjungos socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentų bei Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatų, susijusių su nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimu, mokėjimu ir draudimo laikotarpių sumavimu, įgyvendinimo tvarkos aprašą (2025-10-14 ministro įsakymas Nr. A1-568) ir Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai patvirtinus naujos redakcijos Nedarbo socialinio draudimo išmokai apskaičiuoti reikalingų asmens užsienyje gautų draudžiamųjų pajamų vertinimo ir apskaičiavimo tvarkos aprašą (2025-12-04 įįsakymas Nr. V-508) ir naujos redakcijos Nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūras (2025-12-09 įsakymas Nr. V-518) reglamentuota kitoje valstybėje narėje gauto darbo užmokesčio (pajamų) vertinimo ir kitoje valstybėje narėje gauto darbo užmokesčio (pajamų) perskaičiavimo į asmens vidutinį darbo užmokestį per mėnesį tvarka, nustatytos didesnės vidaus kontrolės apimtys dėl asmenų, kurių paskutinis draudimo (darbo) laikotarpis yra užsienyje, duomenų patikrinimo. Naujos tvarkos ir procedūros pradėtos taikyti 2025 m.
Siekiant nebalansinėse sąskaitose kaupti informaciją apie visą neapibrėžtąjį turtą ir visus neapibrėžtuosius įsipareigojimus, VSDF valdybai rekomenduojame nustatyti papildomas vidaus kontrolės priemones, kurios apimtų visos informacijos apie įvykius, dėl kurių gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, kaupimą, išsamų vertinimą ir šios informacijos perdavimą už VSDF apskaitą atsakingiems asmenims, bei ataskaitų sudarymui reikiamos informacijos pateikimą administruojamiems išteklių fondams.
Fondo valdyba patvirtino VSDF ūkinių operacijų registravimo ir vertinimo tvarkos (Apskaitos politikos) naują redakciją (direktoriaus 2025-12-30 įsakymas Nr. V-554), kurią papildė nuostatomis apie informacijos, kurios pagrindu gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, vertinimą ir nustatė informacijos apie teisminius procesus pateikimo fondo valdybos administravimo įstaigų Finansų ir apskaitos skyriams bei Fondo valdybos Fondo finansų ir apskaitos skyriui tvarką ir formą (Fondo valdybos direktoriaus 2026-01-13 įsakymas Nr. V-13). Šios informacijos pagrindu 2025 m. pradėta rengti informacija apie neapibrėžtojo turto bei neapibrėžtųjų įsipareigojimų sumas, tenkančias kitiems išteklių fondams (Privalomojo sveikatos draudimo, Garantinio, Ilgalaikio darbo išmokų), ir registruojami atitinkami įrašai apskaitoje. Nustatytos procedūros reglamentuoja informacijos apie teisminius procesus tvarkymą ir neapima informacijos apie kitus įvykius, dėl kurių gali atsirasti neapibrėžtasis turtas arba neapibrėžtieji įsipareigojimai, kaupimo, vertinimo ir pateikimo už VSDF apskaitą atsakingiems asmenims tvarkos.Fondo valdyba informavo (2026-04-20), kad parengtas fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos dalies apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus projektas. Fondo ir veiklos apskaitos politikas Fondo valdyba planuoja patvirtinti, kai bus patvirtintas 17-asis VSAFAS „Finansinis turtas ir finansiniai įsipareigojimai“. Rekomendacija įgyvendinta iš dalies, jos įgyvendinimo būklę vertinsime, kai bus patvirtinti apskaitos politikų pakeitimai.
Laikyti lengvatinėmis sąlygomis išnuomotos kitos paskirties valstybinės žemės naudojimo kontrolę prioritetine veiklos kryptimi, ypač daug dėmesio skiriant išnuomotiems didelės vertės žemės sklypams, esantiems komerciškai patraukliose vietose, ir pan. Nustačius lengvatinėmis sąlygomis išnuomotoje žemėje esančių statinių nenaudojimo pagal paskirtį atvejus, imtis priemonių, kad būtų nutrauktos žemės nuomos sutartys ir nugriauti valstybinėje žemėje esantys nenaudojami statiniai.
Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus įsakymu patvirtintas valstybinės žemės sklypų nuomos ir panaudos sutartyse nustatytų įsipareigojimų vykdymo tikrinimo planas, kuriame kiekvienam teritoriniam skyriui patvirtintas nuomos sutarčių skaičius ir terminas iki kada turi būti atlikti patikrinimai.
Siekiant užtikrinti, kad Valstybinio socialinio draudimo fondą administruojančių įstaigų veikloje naudojamas turtas būtų apsaugotas nuo sukčiavimo, iššvaistymo, pasisavinimo, neteisėto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ar kitų neteisėtų veikų, o metiniuose fondo ataskaitų rinkiniuose būtų pateikta patikima ir teisinga informacija, rekomenduojame šio fondo valdybai tobulinti turto valdymo ir inventorizacijos procesus įstaigose, t. y. papildomai reglamentuoti turto valdymo ir inventorizacijos atlikimo procedūras.
Fondo valdybai patvirtinus naujos redakcijos Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos aprašą (2025-11-07 direktoriaus įsakymas Nr. V-472), nustatyta ilgalaikio materialiojo ir nematerialiojo turto inventorizacijos atlikimo tvarka fondo administravimo įstaigose, nustatytas turto priėmimo, pajamavimo ir perdavimo į eksploataciją, išdavimo procesas ir procedūros, turto būklės įvertinimo, perdavimo, pardavimo, nurašymo ir likvidavimo procesas ir procedūros. Fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politika (2025-11-04 direktoriaus įsakymas Nr. V-469) papildyta nematerialiojo turto apskaitos, apimančios licencijų pripažinimo nematerialiuoju turtu kriterijus, įsigijimą, vertinimą ir nurašymą, procedūromis.
Siekiant užkirsti kelią valstybės nuosavybės teisės į teismo sprendimu jai grąžintą žemės sklypą pažeidimams, nustatyti Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus 2012-05-30 pavedimo Nr. 1PAV-(1.8)-242 „Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos teritorinių padalinių vedėjams dėl įsiteisėjusių teismo sprendimų ir nutarčių vykdymo“ vykdymo kontrolės priemones.
Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos (toliau – Tarnyba) direktorius 2014-06-11 pavedimu Nr. 1PAV-(1.8)-366 pavedė Tarnybos teritorinių skyrių vedėjams: 1. Užtikrinti, kad įsiteisėjus teismo sprendimui / nutarčiai dėl Lietuvos Respublikai grąžintų žemės sklypų, ne vėliau kaip per 20 darbo dienų teritorinis skyrius, kuris atstovavo teisme Tarnybos interesams arba kuriam buvo duotas atskiras pavedimas dėl konkretaus teismo sprendimo įvykdymo, kreiptųsi į valstybės įmonę Registrų centrą dėl fizinių arba juridinių asmenų nuosavybės teisių į žemės sklypus išregistravimo ir Lietuvos Respublikos nuosavybės teisės bei Tarnybos patikėjimo teisės į šiuos žemė sklypus įregistravimo; 2. Užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu valstybės įmonė Registrų centras atsisakytų išregistruoti fizinių arba juridinių asmenų nuosavybės teises į žemės sklypus ir įregistruoti Lietuvos Respublikos nuosavybės teisės bei Tarnybos patikėjimo teises į žemė sklypus, nedelsiant imtis priemonių priežastims, dėl kurių valstybės įmonė Registrų centras negali atlikti prašomų veiksmų, pašalinti. Nepavykus pašalinti nurodytų priežasčių, nedelsiant apie tai informuoti Tarnybos direktorių.3. Kas ketvirtį iki paskutinio ketvirčio mėnesio paskutinės darbo dienos parengti ir pateikti Tarnybos direktoriui ataskaitą apie teismo priimtus įsiteisėjusius teismo sprendimus / nutartis, kuriais žemės sklypai yra grąžinti Lietuvos Respublikai, ir jų įvykdymą.
Siekiant, kad visiems teritorinių skyrių darbuotojams būtų aišku, kaip reikia vykdyti žemės naudojimo valstybinę kontrolę, numatyti procedūras, kaip reikia atlikti patikrinimus pagal kiekvieną Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų punktą.
Įgyvendinant šią rekomendaciją Nacionalinės žemės tarnybos direktoriaus:2014-12-23 įsakymu Nr. 1P-(1.3.)-499 patvirtintos Žemės naudojimo valstybinės kontrolės vykdymo dokumentų formų ir žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo, administracinių teisės pažeidimų bylų nagrinėjimo taisyklės. Jos reglamentuoja žemės naudojimo valstybinės kontrolės patikrinimų organizavimo ir vykdymo, administracinių teisės pažeidimų protokolų surašymo, bylų nagrinėjimo tvarką ir kt.;2015-08-21 įsakymu Nr. 1P-303(1.3.) patvirtintas Žemės naudojimo valstybinės kontrolės procedūros aprašas. Juo reglamentuotas žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo procesas, tarnybos teritorinių skyrių darbuotojų veiksmai, atliekant žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo procesus: planavimą; patikrinimų vykdymą; žemės naudojimo tvarkos ir administracinių teisės pažeidimų nustatymą (išaiškinimą) ir šalinimą; administracinės atsakomybės už administracinius teisės pažeidimus taikymą. Apraše taip pat nurodyta, kaip reikia atlikti patikrinimus pagal kiekvieną Žemės naudojimo valstybinės kontrolės nuostatų punktą ir kt.
Aktyviau domėtis Valstybei svarbių ekonominių projektų vykdymo ant be aukciono išnuomotos valstybinės žemės eiga ir nustačius, kad tokia žemė nenaudojama projektui vykdyti, apie susidariusią situaciją informuoti Vyriausybę ir atitinkamą ministeriją dėl reikiamų sprendimų priėmimo, siekiant nutraukti valstybinės žemės nuomos sutartį.
Nacionalinė žemės tarnyba nustatė, kad projektas neįgyvendinamas: neatlikti žemėtvarkos, teritorijų planavimo ir komplekso projektavimo darbai; nėra pradėta statinių statyba, kuri turėjo būti užbaigta iki 2011 m.; išnuomoti žemės sklypai nenaudojami pagal paskirtį ir naudojimo būdus. Todėl ši tarnyba kreipėsi į Vyriausybę ir Žemės ūkio ministeriją dėl valstybei svarbaus ekonominio projekto Moluvėnų k., Trakų r. tolesnio įgyvendinimo tikslingumo.Vyriausybė 2018-08-08 pripažino netekusiu galios nutarimą , kuriuo buvo suteiktas svarbaus ekonominio projekto statusas projektui Trakų r., Moluvėnų k.Valstybinės žemės nuomos Kariotiškių kadastrinės vietovės Trakų rajone, Moluvėnų k. projektui įgyvendinti sutartys nutrauktos.
Nustatyti konkrečius terminus ir detalių veiksmų, kurių privalu imtis teritoriniams skyriams, kai pirkėjai nevykdo įsipareigojimų, seką (schemą): dėl raginimų skolininkams siuntimo, sutarčių nutraukimo, priverstinio skolos išieškojimo, hipotekos registravimo ir jos suteikiamų teisių įgyvendinimo, skolų pripažinimo beviltiškomis ir pan.
Nacionalinės žemės tarnybos direktorius 2016-09-30 įsakymu Nr. 1P-360-(1.3.) patvirtino Nacionalinės žemės tarnybos finansų kontrolės taisyklių pakeitimus, 2016-10-27 įsakymu Nr. 1P-390-(1.3.) patvirtino Valstybinės žemės pirkimo-pardavimo išsimokėtinai sutarčių vykdymo užtikrinimo ir kontrolės, valstybei priklausančių lėšų išieškojimo taisykles, 2017-03-09 įsakymu Nr. 1P-95-(1.3.) patvirtino Nacionalinės žemės tarnybos gautinų sumų pripažinimo beviltiškomis, jų apskaitos ir nurašymo tvarkos aprašą.
Apibrėžti ilgalaikius IT strateginius tikslus ir jų įgyvendinimo priemones, užtikrinant jų integravimą į veiklos planavimo dokumentus bei nuoseklią įgyvendinimo stebėseną.
Nustatyti asmenų informavimo apie neteisėtą valstybinės žemės naudojimą, jų įspėjimo apie administracinę atsakomybę, šios atsakomybės taikymo ir reikalingų įrodymų surinkimo veiksmų tvarką, kuri leistų paspartinti neteisėto valstybinės žemės naudojimo nutraukimą arba įteisinimą.
Nuo 2017-09-01 įsigaliojo Nacionalinės žemės tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. 1P-358-(1.3E.) patvirtintos naujos redakcijos Žemės naudojimo valstybinės kontrolės organizavimo ir vykdymo, administracinių nusižengimų teisenos tarnyboje taisyklės, kuriose naujai ir aiškiai sureglamentuota nustatytų žemės naudojimo pažeidimų šalinimo tvarka bei nustatytas konkretus terminas kreiptis į teismą dėl įpareigojimo pažeidimą pašalinti, t. y. tarnybos raštu pažeidėjui siūloma geranoriškai pašalinti padarytą pažeidimą, kartu nurodant pakartotinio žemės naudojimo patikrinimo datą ir laiką, jeigu pakartotinio patikrinimo metu nustatoma, kad pažeidimas nepašalintas, parengiamas ir teismui pateikiamas ieškinys dėl įpareigojimo asmeniui pašalinti jo padarytą žalą.
Atlikti kontrolės veiksmus, kad pagal 5 priede pateiktus duomenis, valstybės nekilnojamojo turto valdytojams neatlygintinai naudotis būtų perduoti valstybinės žemės sklypai, kurių reikia pastatams eksploatuoti.
Nacionalinės žemės tarnybos (NŽT) direktoriaus 2018-02-23 pavedimu Nr.1PAV-75-(1.8 E) pavesta teritorinių skyrių vedėjams iki 2018-03-15 kreiptis į valstybės nekilnojamojo turto valdytojus, nurodytus 2018-01-24 valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-2018-P-60-8-1 5 priede, kad pastarieji NŽT teritoriniam skyriui pagal žemės buvimo vietą pateiktų prašymus perduoti neatlygintinai naudotis valstybinės žemės sklypus, kurių reikia pastatams eksploatuoti. NŽT 2024-01-12 pateiktais duomenimis apie valstybės nekilnojamojo turto valdytojų atliktus veiksmus, iš 129 buvusių nesuformuotų sklypų liko suformuoti 15 sklypų (iš kurių 9 –pradėtos procedūros, iš jų 2 sklypų formavimo procedūros baigtos, tačiau sklypai dar neįregistruoti NTR, 6 – nesuformuoti), o 6 sklypų formuoti nebeaktualu. Nuo 2024-01-01 įsigaliojus Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1311 2 straipsnio pakeitimo įstatymo (2023-06-29 Nr. XIV-2115) pakeitimams, NŽT savivaldybėms perdavė funkcijas dėl miestuose ir miesteliuose savivaldybėms patikėjimo teise perduotos valstybinės žemės, kuri nėra suplanuota valstybės reikmėms, valdymo. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-01-10 nutarimu Nr. 32 NŽT įgaliota savivaldybėms perduoti valdyti patikėjimo teise valstybinės žemės sklypus (jų dalis) ir žemės sklypais nesuformuotos valstybinės žemės plotus. Atsižvelgdami į tai, rekomendaciją laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Siekiant tinkamai suplanuoti tolesnį piliečių rengimą pilietiniam pasipriešinimui, išanalizavus darbotvarkės įgyvendinimo 2023–2025 m. plano įgyvendinimo rezultatus, parengti kito laikotarpio planą su patikslintomis ar naujomis priemonėmis, rodikliais ir jų siektinomis reikšmėmis.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2025-12-17 nutarimu Nr. 909 patvirtino Nacionalinės darbotvarkės „Lietuvos Respublikos piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui strategija“ 2026–2030 m. įgyvendinimo planą, kuriame patvirtintos 44 priemonės, nustatytos už priemonių vykdymą ir įgyvendinimą atsakingos ir dalyvaujančios institucijos, nustatyti priemonių įgyvendinimo rodikliai, siektinos jų reikšmės atitinkamais metais. Priemonės numatytos 4 kryptims - atsparumo, pilietinės valios stiprinimo, žinių ir įgūdžių, reikalingų neginkluotam bei ginkluotam pilietiniam pasipriešinimui, teikimo ir ugdymo.
Įdiegti IT kontrolės stebėsenos ir vertinimo sistemą, apimančią periodinių IT auditų ar įsivertinimų atlikimą, korekcinių veiksmų planavimą ir įgyvendinimo stebėseną, sudarant prielaidas vadovybei gauti patikimą informaciją apie IT kontrolės priemonių veikimo efektyvumą.
Siekiant veiksmingų sprendimų dėl vidaus kontrolės sistemos (tvarkų, veiklų, procesų ar standartizuotų dokumentų) tobulinimo, kad būtų eliminuotos klaidos ir užtikrinta jų atsiradimo prevencija, vykdyti priemones: nuosekliai analizuoti informaciją apie CPO LT veiklai aktualių teisės aktų pokyčius, teismų praktikas, CPO LT veiklos patikrinimų rezultatus, sutarties vykdymo etape kylančius ginčus ar nesutarimus tarp PO ir tiekėjų, priimti sprendimus, įtraukiant įstaigos vadovybę.
Įgyvendinant rekomendaciją, CPO LT sustiprino vidaus kontrolės sistemą: patvirtino vidaus kontrolės sistemos tvarkos aprašą, papildydama jį perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų grįžtamojo ryšio apie pirkimo sutarčių vykdymą, kylančias problemas ir galimas rizikas rinkimo bei analizės priemone, sukūrė aktualios teismų praktikos ir kontroliuojančių institucijų sprendimų registrus bei įdiegė prevencinių patikrų procesą. Įgyvendintos priemonės sudaro prielaidas sistemingai analizuoti veiklai aktualią informaciją, laiku nustatyti tobulintinas sritis ir priimti pagrįstus sprendimus dėl vidaus kontrolės sistemos tobulinimo.
Siekiant užtikrinti saugomų valstybės rezervo medicinos atsargų tinkamą kokybę, sukurti ir įgyvendinti kontrolės priemones, pagal kurias netinkamos naudoti atsargos ir pasibaigusio saugojimo termino atsargos, nesant poreikio pratęsti jų saugojimo termino, būtų laiku parduodamos, perduodamos arba nurašomos.
Siekiant didinti paskatas naudotis CPO LT paslaugomis, vykdyti priemones: nuosekliai analizuoti informaciją apie perkančiųjų organizacijų (įskaitant dar nesinaudojančias CPO LT paslaugomis) ir tiekėjų lūkesčius, paklausimus, pirkimų rezultatų kokybę, priimti sprendimus dėl procesų tobulinimo ir paslaugų plėtros
Įgyvendinant rekomendaciją, CPO LT sukūrė sistemingą perkančiųjų organizacijų, potencialių klientų ir tiekėjų poreikių bei grįžtamojo ryšio rinkimo, analizės ir panaudojimo procesą: įsteigė Klientų aptarnavimo centrą, reglamentavo apklausų vykdymo ir rezultatų analizės tvarką, įdiegė apklausas potencialiems naudotojams ir po pirkimo sutarčių įvykdymo. Įgyvendintos priemonės sudaro prielaidas nuosekliai vertinti klientų lūkesčius ir pirkimų rezultatų kokybę, priimti pagrįstus sprendimus dėl procesų tobulinimo ir CPO LT paslaugų plėtros.
1. Siekiant suformuoti tinkamus priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų žmogiškuosius išteklius, siūlome:1.1. įvertinti, ar Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354 patvirtinto Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto nuostatos užtikrina, kad būtų suformuoti tinkami priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų žmogiškieji ištekliai;1.2. valstybės mastu įvertinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų poreikį ir nustatyti kiek ir kokių ugniagesių komandų būtina suformuoti bei apibrėžti pirminius žmonių ir turto gelbėjimo darbus; 1.3. peržiūrėti pajėgų išdėstymą, kad pajėgos, galinčios atlikti visus gaisrų gesinimo ir gelbėjimo darbus, į įvykio vietą atvyktų Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354 patvirtintame Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarte nustatytu laiku.
Siekiant užtikrinti vaikų teisę į išsilavinimą ir švietimo pagalbą, nustatyti mokyklos veiksmų seką tais atvejais, kai tėvai (globėjai, rūpintojai) nesutinka atlikti pirminio vertinimo, atsisako pasirašyti pirminio ar specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo išvadą, neatvyksta susipažinti su dokumentais arba nereaguoja į mokyklos ir (ar) pedagoginės psichologinės tarnybos kvietimus.
Siekiant objektyvaus ir tolygaus specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių pasiekimų vertinimo visoje šalyje, parengti mokytojams skirtą programą mokinių ugdymosi poreikiams atpažinti ir pritaikyti įvairių galių ir gebėjimų mokiniams individualios pažangos stebėjimo įrankius (numatant vertinimo formas).
Siekiant, kad informacija apie mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius laiku pasiektų mokyklas ir leistų pasirengti teikti švietimo pagalbą ir formuoti klases, suteikti galimybę mokykloms su informacija apie nustatytus naujai priimamų mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius susipažinti anksčiau nei rugsėjo 1 d.
Siekiant, kad visose profesinio mokymo įstaigose mokiniams būtų užtikrinta švietimo pagalba ir politikos formuotojas galėtų priimti reikiamus sprendimus, vertinti pedagoginės psichologinės tarnybos rekomenduotos ir mokyklų faktiškai mokiniui suteiktos švietimo pagalbos apimtį.
Siekiant, kad asmenims, turintiems intelekto sutrikimų, būtų prieinamos į šiuolaikines tendencijas ir praktinių kompetencijų įgijimą orientuotos profesinio mokymo programos, pagal darbdavių ir darbo rinkos poreikius inicijuoti Lietuvos kvalifikacijų sandaros (LTKS) II lygio kvalifikacijų aprašų peržiūrėjimą ir papildymą įtraukiant naujas kvalifikacijas.
Siekiant, kad visų pedagoginių psichologinių tarnybų ir mokyklų švietimo pagalbos specialistai galėtų vienodai vertinti mokinių specialiuosius ugdymosi poreikius:sukurti ir įdiegti vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo proceso standartą;įsigyti / parengti vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo instrumentus.
Siekiant užtikrinti nuoseklų inovacijų skatinimą nuo tyrimų iki rinkos, pereinant nuo pavienių projektų finansavimo prie integruotos inovacijų grandinės modelio, užtikrinti, kad inovacijų finansavimas būtų organizuojamas kaip nuosekli grandinė nuo tyrimų iki produkto pateikimo rinkai, sudarant sąlygas tęstiniam aukštos pridėtinės vertės projektų finansavimui ir pašalinant barjerus tarp skirtingų finansavimo etapų.
Siekiant užtikrinti nuoseklų inovacijų skatinimą nuo tyrimų iki rinkos ir stiprinti finansavimo priemonių tarpusavio suderinamumą, tęstinumą bei koordinavimą:užtikrinti, kad prieš priimant sprendimus dėl valstybės subsidijų ir (ar) dotacijų, skiriamų verslo inovacijoms skatinti, būtų vertinamas poreikis, įvertinant paklausą, alternatyvas, suderinamumą su kita teikiama ar planuojama teikti valstybės parama;užtikrinti, kad būtų vertinamas finansavimo priemonių poveikis, įskaitant jų naudą, tikslų pasiekimą ir indėlį į inovacijų kūrimą;tobulinti inovacijų finansavimo modelį, pereinant nuo atskirų finansavimo priemonių prie integruotų technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programų, sudarančių galimybes užtikrinti nuoseklų finansavimą nuo mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros iki produktų kūrimo, diegimo ir eksporto, kartu sudarant sąlygas operatyviau perskirstyti pinigus atsižvelgiant į įgyvendinimo pažangą, paklausą ir strateginius valstybės prioritetus.
Siekiant padidinti Lietuvos konkurencingumą, užtikrinti efektyvų inovacijų politikos įgyvendinimą, didinti valstybės investicijų grąžą ir stiprinti viešojo sektoriaus vaidmenį kuriant inovacijų paklausą:užtikrinti, kad ministerijos ir jų valdymo sričių institucijos pagal savo veiklos specifiką ir inovacijų poreikį nusistatytų inovatyvių viešųjų pirkimų taikymo tikslus, rodiklius ir stebėtų jų įgyvendinimą;taikyti papildomas inovatyvių viešųjų pirkimų rizikos valdymo priemones, mažinančias perkančiųjų organizacijų riziką diegiant inovatyvius sprendimus.
Siekiant užtikrinti verslo inovacijų finansavimo iš būsimo Europos konkurencingumo fondo ir (ar) kitų finansavimo šaltinių tęstinumą, parengti pasiūlymus dėl strateginių sričių, kuriose verslo inovacijos duotų didžiausią naudą valstybei, finansavimo.
Siekiant geriau atliepti inovacijų sistemos poreikius aukštą pridėtinę vertę kuriantiems specialistams, įvertinti inovacijų sistemai reikalingų kompetencijų ir specialistų poreikį ir numatyti šio poreikio sistemingą integravimą į žmogiškųjų išteklių plėtros ir talentų pritraukimo priemones.
Siekiant užtikrinti, kad inovacijų infrastruktūra prisidėtų prie verslo inovacijų plėtros:patikslinti inovacijų infrastruktūros subjektų (mokslo ir technologijų parkų, verslo inkubatorių) identifikavimo, stebėsenos ir veiklos vertinimo teisinį reguliavimą (nustatant šių subjektų identifikavimo kriterijus bei jų įtraukimo į stebėseną ir vertinimą principus);paskirstyti institucines funkcijas ir atsakomybes inovacijų infrastruktūros subjektų (mokslo ir technologijų parkų, verslo inkubatorių) stebėsenos srityje;užtikrinti sistemingą poreikio, numatomo poveikio, regioninių ypatumų ir inovacijų politikos prioritetų vertinimą ir jo rezultatų panaudojimą, priimant sprendimus dėl inovacijų infrastruktūros plėtros ir išlaikymo.
Siekiant skatinti klasterizacijos plėtrą, patikslinti klasterių identifikavimo, veiklos stebėsenos ir vertinimo, institucinių funkcijų ir atsakomybių teisinį reguliavimą
Siekiant didinti valstybės paramos startuoliams veiksmingumą:nustatyti startuolių ekosistemos stebėsenai naudojamų metodologinių kriterijų ir teisės aktuose nustatyto startuolio apibrėžimo taikymo tikslus bei skirtumus;užtikrinti nuoseklią startuolių ekosistemos stebėseną, integruojant pagrindinius rodiklius, jų tendencijų vertinimą ir rezultatų panaudojimą formuojant bei tobulinant startuolių politiką.
Siekiant sudaryti verslui patogias sąlygas gauti aktualią informaciją apie inovacijų finansavimo galimybes, jų kūrimą ir diegimą, nustatyti ir įgyvendinti bendrus institucijų bendradarbiavimo, informacijos apsikeitimo ir informacijos pateikimo principus, užtikrinančius nuoseklų ir aktualų informacijos prieinamumą vieno langelio principu.
Siekiant didesnio patentavimo sistemos veiksmingumo Lietuvoje ir jos dermės su inovacijų sistema, sukurti priemones, užtikrinančias nuoseklią pagalbą pareiškėjams patentavimo procese nuo mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros rezultatų sukūrimo iki ilgalaikio patento galiojimo užtikrinimo.
Siekiant sumažinti administracinę naštą verslo subjektams, sukurti informacijos apsikeitimo sprendimus tarp Valstybinės mokesčių inspekcijos, Valstybės duomenų agentūros ir administruojančių institucijų dėl MTEP išlaidų duomenų naudojimo, patikslinti projektų finansavimo sąlygų aprašus ir užtikrinti, kad pareiškėjams nereikėtų pakartotinai teikti valstybės institucijų jau turimų duomenų.
Siekiant didinti inovacijų srityje taikomų mokesčių lengvatų veiksmingumą ir prieinamumą verslui, kartu su Tarpinstitucine darbo grupe, sudaryta mokslinius tyrimus, eksperimentinę plėtrą ir inovacijas reglamentuojantiems teisės aktams tobulinti:pertvarkyti moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai ir inovacijoms taikomų mokesčių lengvatų administravimo procesus, mažinant administracinę naštą verslui ir užtikrinant, kad kontrolė būtų grindžiama rizikos vertinimu;taikyti standartizuotus įkainius deklaruojant mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir inovacijų sąnaudas, supaprastinant administracinius procesus, užtikrinant tinkamą kontrolę ir atitiktį taikomiems reikalavimams; išplėsti inovacijoms skirtų mokesčių lengvatų taikymą, kuris skatintų intelektinės nuosavybės kūrimą, apsaugą ir komercializavimą.
Siekiant didinti asmeniui, patyrusiam smurtą artimoje aplinkoje, teikiamos pagalbos kompleksiškumą ir prieinamumą, įstaigoms, teikiančioms šias paslaugas, nustatyti:- Bazinį paslaugų paketą;- reikalavimus dėl kontaktinių paslaugų, psichologo, teisininko konsultacijų apimties, fizinio prieinamumo
Įgyvendinus rekomendaciją, asmenims, patyrusiems smurtą artimoje aplinkoje užtikrintas pagalbos prieinamumas, o specializuota pagalba teikiama kompleksiškai. 2023-05-09 Socialinės apsaugos ir darbo ministras įsakymu Nr. A1-296 patvirtino Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašą ir Pavyzdinius specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisykles, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse, siekiant užtikrinti fizinį pagalbos prieinamumą, numatyti reikalavimai dėl pagalbos Centrų patalpų, taip pat, apibrėžta konsultanto funkcija pasiūlyti tinkamiausią būdą asmeniui specializuotai kompleksinei pagalbai gauti. Įtvirtinta, jog pasibaigus kalendoriniams metams, iki kitų kalendorinių metų sausio 5 d., SKPC privalo SPPD informacinėje sistemoje pateikti informaciją apie savo veiklos kokybės įsivertinimą.Socialinių paslaugų priežiūros departamentas įpareigotas vertinti specializuotos kompleksinės pagalbos veiklos kokybę ir rezultatus.
Siekiant efektyvesnio oficialiosios statistikos rengimo proceso, rekomenduojame:1. sukurti visiems statistiniams tyrimams planuojamų lėšų apskaičiavimo ir jų panaudojimo vertinimo metodiką ir užtikrinti, kad ją taikytų visos oficialiąją statistiką tvarkančios įstaigos;2. užtikrinti, kad būtų atliekamas visų statistinių tyrimų lėšų panaudojimo vertinimas, o jo rezultatai būtų naudojami sprendimams dėl statistinio tyrimo atlikimo priimti;3. nustatyti, kad Oficialiosios statistikos programos vykdymo ataskaitoje būtų pateikiama informacija apie statistinių tyrimų rezultatus, planuotas ir panaudotas lėšas.4. apibrėžti eksperimentinių statistinių tyrimų atlikimo atvejus, procedūras, apimtis, įgyvendinimo stebėseną.
Siekiant efektyvesnio oficialiosios statistikos rengimo proceso, nustatyti vienodi statistinių tyrimų lėšų planavimo ir panaudojimo vertinimo reikalavimai, kuriuos 2026 m. taiko 99,3 proc. oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų. Visos įstaigos kasmet vertina lėšų panaudojimą statistiniams tyrimams atlikti, o Oficialiosios statistikos programos vykdymo ataskaitose apie kiekvieną statistinį tyrimą pateikiami jo rezultatai, planuotos ir panaudotos lėšos. Taip pat nustatyta eksperimentinės statistikos rengimo tvarka ir patvirtintas eksperimentinių statistinių tyrimų sąrašas, sudarant sąlygas nuosekliau planuoti, stebėti ir vertinti statistinių tyrimų vykdymą.
Siekiant sistemiškai suteikti paslaugas globėjams (rūpintojams), įtėviams ir užtikrinti geriausius vaiko interesus, įtraukti į Bazinių paslaugų šeimai paketą švietimo, sveikatos ir socialines paslaugas globėjams (rūpintojams), įtėviams ir jų šeimose globojamiems (rūpinamiems) ar įvaikintiems vaikams bei vykdyti šių paslaugų teikimo stebėseną.
Įgyvendinant rekomendaciją, 2023-02-22 priimtas Vyriausybės nutarimas Nr. 105 ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 618 ,,Dėl bazinio paslaugų šeimai paketo patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriame patvirtintas Bazinių paslaugų šeimai paketas, į kurio sudėtį be bendrųjų bazinių paslaugų (švietimo, socialinės, sveikatos apsaugos) įtraukta specializuota paslauga „Globos centro teikiama ir (ar) organizuojama pagalba“, kuri skirta globėjams (rūpintojams), įtėviams ir globojamiems ar įvaikintiems vaikams. Socialinės apsaugos ir darbo ministrė 2023 --05-03 . įsakymu Nr. A1-282 patvirtino pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius ir jų siektinas reikšmes. Ministerija kartu su institucijomis, pagal kompetenciją atsakingomis už Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų koordinavimą, parengė išsamų pakete reglamentuotų paslaugų teikimo savivaldybėse išaiškinimą. Ministerija, vykdydama Baziniame paslaugų šeimai pakete patvirtintų paslaugų prieinamumo stebėseną atliko visų savivaldybių apklausą pagal nustatytus rodiklius už 2023 m .II pusm. laikotarpį. Duomenis pateikė visos 60 savivaldybių.Ministerija ir toliau kasmet vykdo BPP patvirtintų paslaugų prieinamumo stebėseną.Vaikų, laikinai ir nuolat globojamų (rūpinamų) šeimos aplinkoje, dalis nuo visų laikinoje ir nuolatinėje globoje (rūpyboje) esančių vaikų. 2025-12-31 sudarė 82,8 proc.
Siekiant tobulinti viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų planavimo, įgyvendinimo ir kontrolės procesus, įtraukti centrinės valdžios įgyvendinamus šios partnerystės projektus į strateginio valdymo sistemą ir užtikrinti tinkamą atsiskaitymo už jų įgyvendinimą procesą.
Įgyvendinant rekomendaciją, patobulintas VPSP projektų planavimo, įgyvendinimo ir atsiskaitymo reglamentavimas – priimti Strateginio valdymo metodikos ir VPSP procesus reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai. VPSP projektų stebėsenai CPVA strateginiuose dokumentuose nustatytas rezultato rodiklis „Pasirašytų VPSP sutarčių dalis nuo visų pradėtų VPSP projektų“ ir numatytos jo siektinos reikšmės 2026–2028 m.(43-50 proc.).
Parengti priežiūros naštos skaičiavimo metodiką.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir 2023 m. pradž. paskelbė metodinį vadovą - Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartą, kuris apima ir metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektams tenkančios priežiūros (patikrinimų) naštos skaičiavimo ir vertinimo (atsižvelgiant į jų rūšį ir kitas ypatybes).
Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2789), kuriuo sudarytos teisinės prielaidos Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, patikslintos Valstybinės ligonių kasos funkcijos ir teisės, sutarčių sudarymo nuostatos. Siekiant efektyvesnio PSD sistemos veikimo, Valstybinė ligonių kasa ir penkios teritorinės ligonių kasos bus sujungtos į vieną juridinį asmenį. Taip fondas bus administruojamas mažesnėmis sąnaudomis.
Parengti Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo projektą numatant atsakomybę už teisės aktų, reglamentuojančių valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkymą, pažeidimą ir numatant įgaliojimus IVPK taikyti administracinio poveikio priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad šiuo metu netikslinga rengti Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo projektą numatant atsakomybę už teisės aktų, reglamentuojančių valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkymą, pažeidimą ir numatant įgaliojimus Informacinės visuomenės plėtros komitetui taikyti administracinio poveikio priemones valstybės informacinių išteklių valdytojams, nes pirmiausia reikėtų įvertinti, kokią naudą atneš planuojamų techninių sprendimų įgyvendinimas, ir tik vėliau spręsti dėl kitų priemonių taikymo (jei tokių prireikt). Planuojami techniniai sprendimai:- Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano (Vyriausybės 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) 9.2.7 papunkčiu numatytas veiksmas „Parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą“; šio veiksmo įgyvendinimo terminas – 2022 m. II ketvirtis, už jo įgyvendinimą atsakinga Ekonomikos ir inovacijų ministerija. Įgyvendinus šį veiksmą, bus dokumentuotos visos sąsajos tarp registrų ir valstybės informacinių sistemų duomenų gavėjų ir teikėjų, tad bus matyti, kokius duomenų rinkinius naudoja duomenų gavėjai. Turint aiškų valstybės informacinių išteklių ir jų sąsajumo vaizdą, planuojama pereiti prie Once Only principo įgyvendinimo, nustatant master data šaltinius, iš kur informacija turės būti imama online, nedubliuojant jos kitose duomenų rinkiniuose.- Iki 2027 metų planuojama iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Šiam tikslui įgyvendinti į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Kaip duomenų apsikeitimo platformą numatoma panaudoti Valstybės duomenų valdysenos informacinės sistemos funkcionalumus.Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją apie suplanuotas kitas priemones rekomendacijai įgyvendinti ir į tai, kad šių priemonių terminas numatytas 2022-2027 m., priemonės spebėseną baigiame.
Parengti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą nustatant, kad valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos registravimas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre yra privaloma stadija valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos įteisinimui, o nustačius teisės aktų pažeidimus valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos tvarkyme, suteikti IVPK galimybę sustabdyti valstybės registro ar valstybės informacinės sistemos registraciją.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė informaciją, kad problemą dėl valstybės informacinių išteklių pasiekiamumo planuojama spręsti kitomis techninėmis priemonėmis, todėl rengti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą su konkrečios sistemos įrašymu jame netikslinga. Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją apie suplanuotas kitas priemones rekomendacijai įgyvendinti (iki 2022 m. II ketv. parengti valstybės informacinių išteklių ir sąsajumo žemėlapį, užtikrinti jo nuolatinį atnaujinimą, peržiūrą ir tobulinimą ir iki 2027 m. iš esmės modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP)), ir į tai, kad suplanuotų priemonių terminas numatytas 2022-2027 m., priemonės stebėseną baigiame.
Parengti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą, numatant detalesnį organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad, remiantis Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 40 straipsnio 1 dalies nuostatomis, valstybės informacinių išteklių funkcinis, techninis ir semantinis suderinamumas užtikrinamas institucijoms teikiant minėtame įstatyme numatytas paslaugas per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformą (VIISP). Toks teisinis reguliavimas įstatyminiu lygmeniu yra pakankamas. Konkrečios priemonės, kurios užtikrintų valstybės informacinių išteklių funkcinį, techninį ir semantinį suderinamumą, turėtų būti realizuotos per VIISP techninius sprendimus.Ekonomikos ir inovacijų ministerija neplanuoja rengiamame Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo įstatymo projekte plėsti šiuo metu nustatyto teisinio reguliavimo, susijusio su valstybės informacinių išteklių funkciniu, techniniu ir semantiniu suderinamumu, o vieno langelio principo teikiant viešąsias ir administracines elektronines paslaugas įgyvendinimą planuoja užtikrinti per VIISP modernizavimą: į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas Informacijos apie viešojo sektoriaus paslaugas teikimo ir šių paslaugų prieinamumo sistemos centralizavimo ir modernizavimo projektas, kuriam numatyta skirti 15 mln. Eur. Šį projektą numatoma įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2027 metų. Atsižvelgiant į Ekonomikos ir inovacijų ministerijos pateiktą informaciją ir į tai, kad detalesnis organizacinio, semantinio sąveikumo reguliavimas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., priemonės stebėseną baigiame.
Patvirtinti valstybės informacinius informacinių išteklių sąsajų poreikio nustatymo, jų užsakymo, sukūrimo ir naudojimosi jomis tvarkos aprašą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija pateikė nuomonę, kad konkrečios priemonės, kurios užtikrintų valstybės informacinių išteklių funkcinį, techninį ir semantinį suderinamumą, turėtų būti realizuotos per Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (VIISP) techninius sprendimus. VIISP modernizavimo projektą planuojama įgyvendinti iki 2027 m. Atsižvelgiant į tai, kad detalesnis valstybės informacinių išteklių poreikio nustatymas numatomas įgyvendinti kitomis priemonėmis iki 2027 m., priemonės stebėseną baigiame.
Parengti gairių taikymo praktikoje analizę ir pristatyti dalyvaujančioms ir suinteresuotoms šalims.
Vyriausybės kanceliarija 2019-07-02 raštu informavo, kad buvo atlikta Įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gairių taikymo analizė.
Ministerijos Ryšių su visuomene ir bendradarbiavimo skyrius raštu apklaus kiekvieną savivaldybę, kokių informacinių renginių ir kokiu formatu joms trūksta.
Žemės ūkio ministerijos Ryšių su visuomene ir bendradarbiavimo skyrius 2024-03-05 raštu Nr. 2D-597 (3.27E) apklausė visas savivaldybes dėl metodinės pagalbos poreikio.
Įvertinti karjeros specialistų etato įvedimo bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, o taip pat savivaldybės vykdomajai institucijai ir Švietimo ir mokslo ministerijos įgaliotai institucijai deleguotų profesinio orientavimo funkcijų įgyvendinimo kaštus (t. y. papildomų valstybės biudžeto lėšų poreikį) ir teikiant Finansų ministerijai 2016 m. Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatymo projektą numatyti papildomų lėšų profesiniam orientavimui.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija informavo, kad, siekiant užtikrinti lygias galimybes visiems Lietuvos gyventojams gauti profesinio orientavimo paslaugas, vyksta profesinio orientavimo pertvarka. Nuo 2022-09-01 bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų mokiniams informavimo, konsultavimo ir ugdymo karjerai ir veiklinimo paslaugos taps privalomos nuo pirmos klasės. Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, nustatantis profesinio orientavimo teikimo planavimo, koordinavimo, karjeros specialistų paskirstymo bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir kitose švietimo įstaigose tvarką. Parengtas ir patvirtintas Švietimo plėtros programos priemonės aprašas, kurio pagrindu bus finansuojamos karjeros specialistų pareigos --> https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/e36e5422ddf411ecb1b39d276e924a5d/asr
Parengti ir patvirtinti švietimo ir mokslo ministro įsakymą Dėl karjeros specialisto, dirbančio bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, bendrųjų pareiginių nuostatų patvirtinimo.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1561 atnaujintas Pareigybių, kurias atliekant darbas yra laikomas pedagoginiu, sąrašas ir jame įteisinta karjeros specialisto pareigybė. Projekto „Naujos kartos Lietuva“ lėšomis (7,3 mln. Eur) nuo 2022-09-01 įvedamos karjeros specialisto pareigybės visose bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose. Ministerija informavo, kad patvirtinti reikalavimai karjeros specialistams https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/21926e50c45d11ec8d9390588bf2de65 Vyriausybės 2022-08-24 nutarimu Nr. 847 patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas. Švietimo , mokslo ir sporto ministrės 2022-08-31 įsakymu Nr. V-1334 patvirtintos karjeros specialistų funkcijų ir profesinio orientavimo paslaugų teikimo švietimo įstaigose rekomendacijos.
Parengti Švietimo įstatymo 2 ir 18 straipsnio pakeitimų, skirtų karjeros specialisto sąvokos įteisinimui, projektą ir teikti Seimui jį tvirtinti.
Nuo 2018 m. sausio 1 d. įsigaliojo Švietimo įstatymo Nr. 1-1489 2 ir 18 straipsnių pataisos, kuriomis sudarytas teisinis pagrindas karjeros specialisto etato įvedimui bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo įstaigose.
Pavesti Švietimo ir mokslo ministerijos įgaliotai institucijai parengti ir akredituoti 4 karjeros specialistų, dirbančių bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio mokymo įstaigose, kvalifikacijos tobulinimo programas ir jų įgyvendinimui skirtą metodinę medžiagą.
Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras 2016 m. parengė naujas 5 kvalifikacijos tobulinimo programas ir jų metodinę medžiagą bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų mokytojams, karjeros pedagogams (http://www.mukis.lt/lt/kvalifikacijos_tobulinimas.html).Organizuojami informaciniai renginiai aktualiausiais karjeros ugdymo klausimais (http://www.mukis.lt/lt/renginiai.html).
Asmens dokumentų gamybos informacinė sistema (ADGIS) bus įteisinta, kaip 2 kategorijos informacinė sistema, parengiant teisės aktų reikalaujamus dokumentus, kuriuose bus fiksuota sistemos tvarkomų duomenų apimtis, ryšiai su kitomis sistemomis / registrais ir numatytos taikytinos saugos užtikrinimo procedūros.
Vidaus reikalų ministerija 2020-12-30 informavo, jog, atsižvelgiant į tai, kad Asmens dokumentų gamybos informacinės sistemos (ADGIS) funkcijos įtrauktos į Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos (ADIS) nuostatus, kaip Dokumentų gamybos posistemio funkcijos, ADGIS, kaip atskira informacinė sistema, nebus įteisinama.
Bus įgyvendintos trūkstamos IT saugos priemonės ir peržiūrėti Asmens dokumentų išrašymo centro IT veiklos tęstinumo reikalavimai. Bus suderintas ADGIS veiklos tęstinumo planas, atlikti plano bandymai. Bus detalizuotos kritiškiausios funkcijos
2018-09-27 įstaigos direktoriaus įsakymu patvirtintas Asmens duomenų gamybos informacinės sistemos veiklos tęstinumo valdymo planas; 2018-09-27 atliktas veiklos tęstinumo išbandymas ADGIS; 2018-10-10 ISVS rizikų registre detalizuotos kritiškos funkcijos.
Bus parengti valstybės informacinės sistemos - Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose reglamentuojamas asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai, jų teisės ir pareigos, paskiriamas valstybės informacinės sistemos valdytojas, tvarkytojai ir duomenų valdymo įgaliotinis.
Patvirtinti (vidaus reikalų ministro 2020-03-31 įsakymas Nr. 1V-292 “Dėl Asmens dokumentų išdavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo”) Asmens dokumentų išrašymo sistemos (ADIS) nuostatai, kuriuose: - nustatyti asmens dokumentų išrašymo ir įteikimo proceso dalyviai (10-11 p.), - nustatytos proceso dalyvių teisės ir pareigos (12-19 p.), - paskirtas valstybės informacinės sistemos valdytojas - Vidaus reikalų ministerija; tvarkytojai - Asmens duomenų išrašymo centras, Informatikos ir ryšių departamentas, Migracijos departamentas, Užsienio rekalų ministerijos Konsulinis departamentas, konsulinės įstaigos (10-11 p.);- nustatyta sistemos tvarkomų duomenų apimtis - informacinę struktūrą sudaro ADIS posistemių duomenų bazėse kaupiami duomenys ir ADIS duomenų teikėjų teikiami duomenys (21 p.);- nustatyti ryšiai su kitomis sistemomis ir ADIS duomenų teikėjai (20 p.).- paskirtas duomenų valdymo įgaliotinis.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos darbuotojams 2023 m. apskaičiuotas ir išmokėtas darbo užmokestis bus perskaičiuotas ir rastos klaidos ištaisytos.
Organizuoti mokymai vaikų globos namų darbuotojams dėl tinkamo vaiko parengimo įvaikinimui vykdant Perėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų neįgaliesiems ir likusiems be tėvų globos vaikams 2014-2020 metų veiksmų plano priemones ir įgyvendinant Vaiko gerovės 2013-2018 m. programos priemones.
2016 m. vaikų globos namuose dirbantiems asmenims pradėti organizuoti mokymai „Vaikų, gyvenančių socialinės globos institucijose, paruošimas globai (rūpybai) šeimoje ir įvaikinimui“, vaikų globos institucijoms pateiktos rekomendacijas dėl vaikų, likusių be tėvų globos, parengimo įvaikinimui ir išleidimo pas įtėvius. Vykdant institucinės globos pertvarką, dalis vaikų socialinės globos įstaigų likviduota ir perėjo į bendruomeninius vaikų globos namus (BVGN), nuo 2020-01-01 globa socialinės globos įstaigose naujai negali būti pradedama teikti. Iki 2023-12-31 vaikų socialinės globos namų turi nelikti, vietoje jų steigiant BVGN. Visi darbuotojai, pradėję dirbti šiose įstaigose, per metus turi baigti pagrindinius ir specializuotus GIMK mokymus pagal 2018-06-01 patvirtintą GIMK programą bei gauti pažymėjimus su rekomendacijomis dėl tolesnės profesinės kompetencijos kėlimo. Į minėtos programos medžiagą įtrauktos temos, susijusios su vaiko parengimu įvaikinimui, todėl visiems bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojams suteikiamos žinios ir kompetencijos, kaip parengti vaiką įvaikinimui. 2019 m. birželio – 2020 m. kovo mėn. buvo vykdomi BVGN darbuotojų ir šeimynų dalyvių profesinę kompetenciją didinantys mokymai pagal GIMK programą visuose Lietuvos regionuose.Sukūrus BVGN darbuotojų mokymo sistemą, parengus ir pradėjus vykdyti GIMK programą, visi BVGN darbuotojai apmokomi vaikų parengimo įvaikinti klausimais.
Parengti ir į Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimą įtraukti kriterijus, skirtus vertinti, ar šios institucijos taiko minimalios ir proporcingos priežiūros naštos principą. Teikti atitinkamas rekomendacijas priežiūros institucijoms.
Nuo 2022 m. į Priežiūros institucijų pažangos (švieslentės) vertinimą įtrauktas kriterijus „Nustatytas bent vienas patikrinimų naštos rodiklis, kuris matuotų ūkio subjektų patiriamą patikrinimų naštą“, leidžiantis institucijoms įvertinti kaip kinta verslui tenkanti patikrinimo našta ir ieškoti procesų optimizavimo sprendimų, kuriais būtų galima perteklinę (didėjančią) naštą mažinti. Taip pat vertinime yra ir daugiau rodiklių, kurių sisteminė analizė leidžia įvertinti, kaip įgyvendinamas minimalios ir proporcingos naštos principo laikymasis, pavyzdžiui: „Mažareikšmiškumo instituto taikymas“ (apibrėžti mažareikšmiškumo kriterijai, grįžtamosios kontrolės (patikrinimų) nevykdymas dėl mažareikšmių pažeidimų ištaisymo kontrolės).Pažymėtina, kad 2023 m. paskelbtas Priežiūros institucijų veiklos vertinimo ir atskaitomybės standartas. Standartas parengtas kaip rekomendacijas ir gerąją praktiką apibendrinantis metodinis leidinys, numatantis poreikį priežiūros institucijoms ir aukštesniems pagal pavaldumą viešojo administravimo subjektams taikyti strateginį valdymą atsižvelgiant į verslo priežiūros ypatybes.
Parengti ataskaitą apie švietimo būklę šalyje ir regionuose tema „Mokinių pasiekimai“.
Parengtos ir paskelbtos ataskaitos apie švietimo būklę „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. Mokinių pasiekimai (2016)", „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose 2017 Mokytojai“, kurios buvo pristatytos savivaldybių merams, savivaldybių administracijų švietimo padalinių vadovams ir socialiniams partneriams.
Parengti ministerijoms planuojamos teisėkūros iniciatyvos pristatymo Vyriausybei iki pateikiant įstatymo projektą gaires.
Vyriausybės kanceliarija parengė Įstatymų projektų pagrindimo ir analizės išvadų pristatymo gaires, kurios bus taikomos praktikoje ir vertinamas jų veiksmingumas.
Parengti ir patvirtinti VPSP projekto rizikų valdymo planą, jame nurodyti identifikuotas rizikas ir jų valdymo priemones.
Atlikti žmogiškųjų išteklių poreikio (įskaitant Utenos ekspertinio skyriaus 1 ir 2 poskyrių, įvertinus lovų užimtumo tendencijas) analizę.
2025-06-06 atlikta Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos prie SAM žmogiškųjų išteklių poreikio analizė ir pateikti siūlymai dėl pareigybių skaičiaus.
Parengti viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų (koncesijos sutarčių) valdymo taisykles.
Periodinių mokymų ekstremaliųjų situacijų valdymo specialistams rengimas.
Higienos institutas, įgyvendindamas Sveikatos apsaugos ministerijos sveikatos išsaugojimo ir stiprinimo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 11-001-02-10-01 „Gerinti grėsmių bei rizikos sveikatai veiksnių valdymą“ projekto „Specialistų mokymas ir kvalifikacijos kėlimas“ Nr. 09-018-P-0001 veiklas, planuoja iki 2026 m. pabaigos įvykdyti mokymus: Asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ypatumai įvykių, ekstremaliųjų įvykių, ypatingų įvykių, krizių, ekstremaliųjų situacijų ar karo padėties metu (1003 specialistai).Sveikatos apsaugos ministerijos sveikatos išsaugojimo ir stiprinimo plėtros programos pažangos priemonėje Nr. 11-001-10-04-03 „Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ekstremaliosioms situacijoms, krizėms, karo grėsmėms“ suplanuota investicinė veikla „Kompetencijų kėlimas, siekiant suteikti ekstremaliųjų situacijų ir grėsmių valdymo žinių bei taktinės medicinos žinių“. Investicijos bus skiriamos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų stiprinimui, siekiant suteikti teorinių bei praktinių žinių ekstremaliųjų situacijų ir grėsmių valdymo srityje, įskaitant taktinę mediciną (mokymų programų, mokymai, stažuotės, ekspertų paslaugos ir pan. bei šioms veikloms įgyvendinti reikalingų priemonių įsigijimas):2.1.1. Greitosios medicinos pagalbos tarnyboje (GMPT) dirbančių sveikatos priežiūros specialistų mokymai apimantys šias mokymų programas / standartus: PHTLS (Prehospital Trauma Life Support), TECC (Tactical Emergency Casualty Care), PFC (Prolonged Field Care) ir MIMMS (Major Incident Medical Management and Support). 2.1.2. Traumų gydymo centruose (Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2018 m. liepos 19 d. įsakymo Nr. V-824 ,,Dėl sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sunkių traumų atvejais tvarkos aprašo patvirtinimo ir traumų integruotos sveikatos priežiūros valdymo komiteto sudarymo“ 2 priedas) dirbančių specialistų mokymai apimantys šias mokymų programas / standartus: DCS (Damage Control Surgery), PALS (Pediatric Advanced Life Support), FAST (Focused Assessment with Sonography in Trauma), HMIMMS (Hospital Major Incident, Medical Management and Support), DCSA (Damage Control Surgery Anesthesia), PHTLS, ALS (Advanced Life Support), PLS (Paediatric Life Support), ATLS (Advanced Trauma Life Support).2.1.3. Asmens sveikatos priežiūros įstaigose dirbančių vaikų ligų specialistų mokymai apimantys šią mokymų programą / standartą – PALS (Pediatric Advanced Life Support).Tikslinė grupė:• GMP tarnyboje dirbantys sveikatos priežiūros specialistai: gydytojai, paramedikai, skubiosios medicinos pagalbos paramedikai. Paramedikai – vairuotojai. Skubiosios medicinos pagalbos slaugos specialistai;• Traumų gydymo centruose dirbantys specialistai: gydytojas chirurgas, gydytojas ortopedas traumatologas, gydytojas anesteziologas reanimatologas, skubios pagalbos gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojai dirbantys priėmimo skyriuose, anestezijos ir intensyvios terapijos, išplėstinės slaugos slaugytojai;• Asmens sveikatos priežiūros įstaigose dirbantys vaikų ligų specialistai.Stebėsenos rodiklis – apmokyta ne mažiau kaip 3 000 sveikatos sektoriaus specialistų.Mokymo programų derinimas vyksta Kompetencijų platformoje. Mokymų programos paraiškos pateikiamos Kompetencijų platformoje, kur jas derina, teikia pastabas, tvirtina arba atmeta Higienos instituto Kompetencijų centro specialistai.Kompetencijų platformoje galima identifikuoti reikiamas kompetencijas turinčius specialistus, išsiųsti kvietimus, apklausas ir pakviesti juos į mokymus, siekiant padėti įgyti naujų įgūdžių ar tobulinti turimus (https://vaspvt.lrv.lt/lt/kompetenciju-platforma/).
Įgyvendinti vykdant Perėjimo nuo institucinės globos prie šeimoje ir bendruomenėje teikiamų paslaugų neįgaliesiems ir likusiems be tėvų globos vaikams 2014-2020 metų veiksmų plano priemones ir įgyvendinant Vaiko gerovės 2013-2018 m. programos priemones.
Ruošiantis įvaikinusių šeimų lydėjimo paslaugų teikimo tinkamu laiku organizavimui, 2018-01-19 socialinės apsaugos ir darbo ministras įsakymu Nr. A1-28 patvirtino Globos centro veiklos ir vaiko budinčio globotojo vykdomos priežiūros organizavimo ir kokybės priežiūros tvarkos aprašą, kuris reglamentuoja pagalbos įtėviams, globėjams koordinavimą ir teikimą. Ši pagalba apima konsultavimo ir mokymo paslaugas, individualią ir grupinę psichosocialinę pagalbą, intensyvią pagalbą ir kt. Pagalbai koordinuoti ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo prašymo skiriamas koordinatorius.Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos (tarnyba) direktoriaus 2018-06-01 įsakymu Nr. BV-66 patvirtintoje Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programoje (GIMK) numatyta Tęstinė globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių, bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programos dalis. Šios programos pagrindinė idėja – asmenų skatinimas nuolat tobulėti, mokytis, dalytis bendra patirtimi, siekiant kuo kokybiškiau tenkinti prižiūrimų, globojamų (rūpinamų) ar įvaikintų vaikų poreikius, padėti asmenims įveikti sunkumus ir palaikyti juos. Įtėviams teikiamos individualios konsultacijos ir, esant poreikiui, psichologinė pagalba ir palaikymas. Tarnybos direktoriaus 2019-10-04 įsakymu Nr. BV-289 patvirtintos Asmenų, norinčių tapti vaiko globėju (rūpintoju), šeimynos steigėju, dalyviu, budinčiu globotoju ar įvaikinti vaiką, rengimo, vertinimo, konsultavimo ir pagalbos jiems teikimo rekomendacijos, kurios numato, kad mokymai pagal GIMK programos tęstinę dalį organizuojami tarnybos atestuotų asmenų arba globos centro iniciatyva, arba, kai kreipiasi įtėviai, globėjai bei kiti asmenys, tačiau ne rečiau kaip du kartus per metus. Šie mokymai rekomenduojami įtėvių, globėjų kompetencijos ir gebėjimų ugdymui, siekiant užtikrinti geriausius vaiko interesus.Priėmus Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimus (2020-05-21 Nr. XIII-2945) nustatyta, kad dėl globos centre teikiamų paslaugų gavimo nebereikia teikti atskiro prašymo savivaldybei (galima kreiptis tiesiai į globos centrą). Be to, įvaikintojų GIMK mokymai ir paslaugų teikimas įvaikinusioms ar globojančioms šeimoms vyksta vienoje vietoje – globos centre. Šios aplinkybės supaprastinta galimybę įtėviams gauti pagalbos paslaugas. Anonimines paslaugas įtėviams, kaip ir kitoms šeimoms, gali suteikti pagal ministerijos organizuojamą konkursą finansuojama „Tėvų linija". Joje konsultacijas teikia profesionalūs psichologai. Daugėja lydėjimo paslaugų besikreipiančių įtėvių: 2019 m. balandžio – 2020 m. kovo mėn. globos centruose paslaugos buvo suteiktos 302 įtėviams, o 2020 m. balandžio – rugpjūčio mėn. pagalbos paslaugos suteiktos 211 įtėvių.
Parengti Socialinių paslaugų įstatymo ir Vyriausybės 2006 m. birželio 14 d. nutarimo Nr. 583 „Dėl Mokėjimo už socialines paslaugas tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimų projektus.
Nustatyti ir įvertinti socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikį ir jo atitikimą socialinės paramos turiniui.
Dėl socialiai jautrioms grupėms teikiamų didesnės apimties sveikatos priežiūros paslaugų poreikio nustatymo nuosekliai vykdytas tarpinstitucinis dialogas. Sudaryta darbo grupė dėl mažas pajamas gaunančių gyventojų išlaidų mažinimo. Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti.Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimais sudarytos sąlygos tikslinei asmenų grupei (Įstatymo 10 str. 6 ir 7 d.), nemokant paciento priemokos, gauti kompensuojamuosius vaistus, medicinos pagalbos priemones ir specialiosios medicininės paskirties maisto produktus, juos finansuojant valstybės biudžeto lėšomis.Nuo 2021-07-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 ir 11 str. pakeitimo įstatymas (2021-04-29 Nr. XIV-285), kuriuo nustatoma medicininės reabilitacijos paslaugas iš PSDF biudžeto lėšų 100 proc. bazinės kainos apmokėti visiems privalomuoju sveikatos draudimu apdraustiems asmenims, 90 proc. apmokėti sanatorinį gydymą vaikų iki 7 m. ir asmenų iki 18 m., kurie pripažinti neįgaliaisiais.Nuo 2023-01-01, vadovaujantis Medicininės reabilitacijos ir antirecidyvinio sanatorinio gydymo paslaugų skyrimo ir teikimo tvarkos aprašu (2022-11-23 sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-1738), palaikomoji reabilitacija skiriama ir asmenims, sulaukusiems senatvės pensijos amžiaus, kai teisės aktų nustatyta tvarka yra pripažintas didelis arba vidutinis specialiųjų poreikių lygis (iki šio įsakymo įsigaliojimo buvo skiriama tik pripažinus didelį specialiųjų poreikių lygį).Sveikatos apsaugos ministerijos užsakymu 2022 m. STRATA atliko tyrimą „Bazinis visuomenės sveikatos paslaugų teikimo modelis, sudarantis vienodas sąlygas regionuose visoms visuomenės grupėms, ypač pažeidžiamiems ir socialinės atskirties, gauti reikalingas ir kokybiškas visuomenės sveikatos paslaugas“, kurio rezultatai panaudoti priimant teisės aktus (Sveikatos apsaugos ministro įsakymus), skirtus sudaryti vienodas sąlygas regionuose visoms visuomenės grupėms, ypač pažeidžiamiems ir socialinės atskirties asmenims, laiku gauti reikalingas ir kokybiškas sveikatos paslaugas bei bazinių paslaugų teikimo organizavimui. 2023 m. pradėti steigti savivaldybės sveikatos centrai, kurie padės užtikrinti gyventojams galimybę bent 80 proc. sveikatos priežiūros paslaugų gauti arčiau namų – savo arba gretimoje savivaldybėje (sveikatos apsaugos ministro 2023-05-22 įsakymas Nr. V-589). Į tyrimo duomenis atsižvelgta, nustatant šeimos gydytojo komandos narių etatų mastą (sveikatos apsaugos ministro 2005-12-05 įsakymas Nr. V-943).
Parengti ir patvirtinti policijos IT plėtros planus kartu su jų nuolatinės peržiūros ir atnaujinimo procedūromis.
2018-03-20 Policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V-284 buvo patvirtintas 2018 m. policijos IT plėtros planas. IT plėtros planai tvirtinami kiekvienais metais.
Parengti ir patvirtinti policijos IT strategiją.
2019-12-18 vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-1009 buvo patvirtinti: Vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių aprašas bei Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2019–2025 metų informacinių technologijų strateginių plėtros krypčių įgyvendinimo veiksmų planas. Policijos departamentas, siekiant nuoseklaus ir kryptingo informacinių sistemų ir registrų tobulinimo, vadovaudamasis šiais strateginiais dokumentais, patvirtino 2018 m. informacinių technologijų plėtros planą (2018-03-20 generalinio komisaro įsakymas Nr. 5-V-284). Šie planai tvirtinami kasmet. Atsižvelgiant į tai, kad minėti dokumentai apima visų Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių IT plėtrą, o stebimi rodikliai dengia visas policijos informacinių ir ryšių technologijų sritis, priemonę laikome įgyvendinta
Sukūrus mechanizmą (1.3.3.) įpareigoti įstaigas kaupti ir nuolat atnaujinti kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazę.
Vyriausybės 2019-07-03 nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“ patvirtintas Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas (toliau – planas). Plano 3.2 p. uždaviniui „Ugdyti kūrybiškumą, pažangius gebėjimus ir rinkos poreikius atitinkančius kibernetinio saugumo įgūdžius ir kvalifikaciją“ įgyvendinti 2019-2021 m. laikotarpiu numatytos priemonės:3.2.1. p. „sukurti Valstybės tarnautojų registro ir valstybės tarnybos valdymo informacinės sistemos modulį, skirtą valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, mokymams, tarp jų – kibernetinio saugumo“;3.2.2. p. „įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“;3.2.3. p. „atnaujinti ir plėsti saugesnio interneto ambasadorių tinklą Lietuvoje“Įgyvendinat plano 3.2 p. numatyto uždavinio priemones 2019–2021 m. ir vėlesniuose planavimo laikotarpiuose bus užtikrinamas kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos žinių bazės kaupimas ir jos nuolatinis atnaujinimas.
Parengti 2015 m. balandžio 30 d. Lietuvos Respublikos ūkio ir Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministrų įsakymo Nr. V-11/4-294 „Dėl Profesinio standarto struktūros, jo rengimo, keitimo ir papildymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ III skyriaus 11.4 papunkčio keitimą.
Vadovaujantis nuo 2019-01-01 įsigaliojusiais Profesinio mokymo įstatymo pakeitimais (2017-12-14 Nr. XIII-888), 2019-04-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 428 patvirtintas Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo ir tvirtinimo tvarkos aprašas, kuriame numatyta standarto struktūra, turinys, reikalavimai kvalifikacijos aprašui ir kt. Profesiniai standartai rengiami vadovaujantis galiojančiais teisės aktais ir derinami su sektoriniais profesiniais komitetais ir atitinkamomis ministerijomis pagal ministrams pavestas kuruoti sritis. Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras tariantis su centriniu profesiniu komitetu priėmė sprendimą rengti 25 profesinius standartus apimančius visą šalies ūkį. Didžioji dalis standartų patvirtinti ir įregistruoti (21 iš 25), 2 standartai parengti ir aprobuojami, likusius 2 planuojama parengti per 2021 m.
Sukurti informacinę sistemą, kurioje būtų tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis.
Policijos departamentas informavo, kad įgyvendinat projektą "Teisingumo grandinės darbo kokybės gerinimas ir kompetencijų stiprinimas, siekiant apsaugoti smurto šeimoje ir dėl lyties aukas", sukurta Rizikos valdymo informacinė sistema, kurioje tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis. Ši sistema turi užduočių valdymo modulį - Rizikos užduočių valdymo sistemą su integracija į policijos pajėgų vienetų darbo vietą, kuri leidžia užtikrinti savalaikį ir kokybišką prevencinių priemonių įgyvendinimą. Rizikos valdymo informacinė sistema apskričių policijos komisariatams pristatyta 2023-12-21.
Dalyvauti išteklių fondų sudaromose darbo grupėse dėl šių fondų apskaitos ir atskaitomybės optimizavimo, koordinuoti išteklių fondų atliekamą finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų turinio ir formos analizę, įvertinant jų naudingumą sprendimų priėmimui ir turinio pokyčių poreikius.
Atlikta naudingumo sprendimų priėmimui ir turinio pokyčių analizė, kurios rezultatas pateiktas VSAĮ pakeitimo įstatymo projekto aiškinamojo rašto 3.4 dalyje
Patvirtinti kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos valdymo susiejimo planą.
Į nacionalinę teisę perkėlus 2016-07-06 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje sąjungoje užtikrinti (OL 2016 L 194, p. 1), taip pat nuo 2018-01-01 įsigaliojus Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 5, 6, 43 ir 43-1 straipsnių pakeitimo įstatymui ir Kibernetinio saugumo įstatymo Nr. XII-1428 4, 6 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymui, buvo patobulintas kibernetinio saugumo teisinis reguliavimas, organizavimas, valdymas ir kontrolė.Vyriausybė, vadovaudamasi Kibernetinio saugumo įstatymo 5 straipsnio 1 ir 3–5 punktais, 2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtino:- Ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros identifikavimo metodiką; - Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašą;- Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą.
Priimti sprendimus dėl kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos valdymo konsolidavimo išnaudojant esamą situaciją ir turimus rezervus.
Įgyvendinant 1.3.2 priemonę, siekiant konsoliduoti esamus pajėgumus kibernetinio saugumo ir elektroninės informacijos saugos valdymo srityje, buvo atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemos (ARSIS) nuostatai. Patvirtinus naujos redakcijos ARSIS nuostatus, Krašto apsaugos ministerija tapo ARSIS valdytoja, o Nacionalinis kibernetinio saugumo centras buvo paskirtas ARSIS tvarkytoju. Taip sudarytos sąlygos konsoliduoti valstybės informacinių išteklių saugos kontrolę.Priemonė įgyvendinta.
Sukurti kibernetinio saugumo dalyvių konsultavimo mechanizmą.
Nacionalinis kibernetinio saugumo centras 2016–2017 metais vykdė valstybės informacinių išteklių valdytojų ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojų apklausas ir prašė jų pateikti atitinkamą informaciją kibernetinio saugumo klausimais. Remiantis surinkta informacija, formuluojamos nacionalinės kibernetinio saugumo būklės ataskaitos (2015 m. ir 2016 m.), teikiamos atitinkamos konsultacijos ir rekomendacijos valstybės informacinių išteklių valdytojams ir ypatingos svarbos infrastruktūros valdytojams, pagal kompetenciją rengiami ir teikiami pasiūlymai Krašto apsaugos ministrui.
Atlikti parengtų modulinių profesinio mokymo programų korekciją per 6 mėn. nuo atitinkamo profesinio standarto įteisinimo.
Profesinio mokymo įstatyme (2017-12-14 Nr. XIII-888 redakcija, įsigaliojusi 2019-01-01) numatyta, kad formaliojo profesinio mokymo programos turi atitikti profesinius standartus, jos turi būti suderintos su profesiniais standartais ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo profesinio standarto patvirtinimo ar pakeitimo dienos. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2018-11-22 įsakymu Nr. V-925 patvirtintas Profesinio mokymo programų rengimo ir registravimo tvarkos aprašas, kuriame reglamentuota profesinio mokymo programos (ar jos modulio) rengimo, atnaujinimo, vertinimo ir registravimo tvarka. Naujai įregistravus 21 profesinį standartą, pagal juose patvirtintus kvalifikacijos aprašus yra atnaujintos 34 modulinės profesinio mokymo programos, kurios buvo parengtos iki standartų įregistravimo, likusias 18 programų planuojama baigti atnaujinti per 2021 m. I pusmetį.Kadangi programų atnaujinimo tvarka reglamentuota ir pagal ją nuolat vyksta programų atnaujinimas naujai įregistravus standartus, priemonės stebėseną baigiame.
Pakeisti 2010 m. spalio 29 d. švietimo ir mokslo ministro įsakymą Nr. V-1909 „Dėl Kvalifikacijų tvarkymo institucijos centrinio ir sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimo“, numatant į sektorinių profesinių komitetų sudėtį įtraukti ministerijų ir Vyriausybės įstaigų atstovus pagal kompetenciją.
2018 m. birželio 28 d. Lietuvos Respublikos ūkio ir švietimo ir mokslo ministrų įsakymu Nr. V-610 / 4-401 patvirtintas Sektorinių profesinių komitetų uždavinių, funkcijų, komitetų sudarymo ir finansavimo tvarkos aprašas, kuris numato, kad į kiekvieną sektorinį profesinį komitetą savo narius deleguoja konkretų ūkio sektorių reguliuojanti ministerija, Švietimo ir mokslo ministerija ir Ūkio ministerija. 2018 m. rugsėjo mėn. patvirtinti naujos sudėties sektoriniai profesiniai komitetai, į kuriuos įtraukti ministerijų atstovai. Komitetų sudėtis viešai skelbiama Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro tinklalapyje. Vadovaujantis Vyriausybės nutarimu patvirtinto Profesinių standartų rengimo, atnaujinimo tvarkos aprašo 18 p. kvalifikacijų tvarkymo institucija darbo grupės parengto ar atnaujinto profesinio standarto pradinį projektą, kurį sudaro kvalifikacijų lygiams priskirtų ūkio sektoriaus ar jo dalies kvalifikacijų ir jas sudarančių kvalifikacijos vienetų sąrašas, teikia derinti atitinkamam sektoriniam profesiniam komitetui, o reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų atveju – ir atitinkamai kompetentingai institucijai ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo darbo grupės sudarymo.2019 m. liepos mėnesį su sektoriniais komitetais buvo suderinti ir patvirtinti 7 profesiniai standartai.
Parengti Lietuvos Respublikos profesinio mokymo įstatymo 2 straipsnio 19 dalies keitimą, tikslinant profesinio standarto apibrėžtį.
Patvirtintas Profesinio mokymo įstatymo pakeitimas (įsigaliojantis 2019-01-01), kuriame numatyta, kad profesiniai standartai rengiami, atnaujinami ir tvirtinami Vyriausybės nustatyta tvarka, juos tvirtina švietimo ir mokslo ministro įgaliota institucija, suderinusi su sektoriniais profesiniais komitetais, standartai atnaujinami ne rečiau kaip kartą per penkerius metus.
Mokinių pasiekimų tyrimų vykdymo ir organizavimo dokumentuose numatyti galimybes suinteresuotiems asmenims naudotis apibendrintais rezultatais.
Nacionalinis egzaminų centras vykdo nacionalinius mokinių pasiekimų tyrimus, jų rezultatai naudojami reguliariai švietimo būklės stebėsenai ir tobulinimui. Ataskaitos paskelbtos internete ir yra prieinamos visuomenei.
Parengti ir Vyriausybės nutarimu patvirtinti 2027–2030 m. valstybės rezervo sukaupimo planą, kuris užtikrintų vidutinės trukmės požiūrį į rezervo kaupimą, jo atnaujinimą ir finansavimą.
Parengtos ir Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtintos pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymo, planavimo ir poveikio vertinimo rekomendacijos.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymas ir planavimas švietimo įstaigos, savivaldybės ir valstybės lygmenimis. Nuostatuose numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis. Nacionaliniame lygmenyje ministerijos įgaliotai institucijai (Nacionalinei švietimo agentūrai) pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną. Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymo, planavimo ir poveikio vertinimo rekomendacijos neparengtos.Patvirtintas Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas (Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159), pagal numatytus stebėsenos kriterijus ir rodiklius planuojama rinkti duomenis apie kvalifikacijos tobulinimo poreikį ir poveikį. Numatytas PKT veiklos stebėsenos rodiklis PKT programų rezultatui vertinti – PKT programų metu pedagogų patobulintų kompetencijų ir jų mokinių pasiekimų sąsajos: renkami nacionalinių mokinių pasiekimų, pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimų (NMPP, PUPP) rezultatų ir pedagogų kvalifikacijos tobulinimo duomenys; PKT programose, atliepiančiose PKT prioritetus, patobulintų kompetencijų pritaikymas praktinėje pedagogų veikloje (instituciniu, mokyklos lygmenimis); mokytojų, panaudojusių 5 dienas kvalifikacijai tobulinti per 2 m., ir jų ugdytinių, pasiekusių pagrindinį (ir aukštesnįjį) lygmenį, dalis. Numatytas rodiklio vertinimo periodiškumas – pagal poreikį.Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai.
Parengtos ir Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtintos priemonės, kurios padės įvertinti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poveikį valstybės, savivaldybės ir mokyklos lygmenimis.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti naujos redakcijos Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai, kuriuose numatyta, kad švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis, kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis. Patvirtintas Pedagogų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas (Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159), numatyta, kad PKT stebėsena bus vykdoma nacionaliniu, savivaldybės ir instituciniu lygmenimis. Apraše numatytas stebėsenos rodiklis PKT programų rezultatui vertinti – PKT programų metu pedagogų patobulintų kompetencijų ir jų mokinių pasiekimų sąsajos: renkami nacionalinių mokinių pasiekimų, pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimų (NMPP, PUPP) rezultatų ir pedagogų kvalifikacijos tobulinimo duomenys; PKT programose, atliepiančiose PKT prioritetus, patobulintų kompetencijų pritaikymas praktinėje pedagogų veikloje (instituciniu, mokyklos lygmenimis); mokytojų, panaudojusių 5 dienas kvalifikacijai tobulinti per 2 m., ir jų ugdytinių, pasiekusių pagrindinį (ir aukštesnįjį) lygmenį, dalis. Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai. Numatyti šio rodiklio duomenų šaltiniai – akredituotų PKT teikėjų įsivertinimo ataskaitos, pasirinktų mokyklų, kuriose mokinių pasiekimai buvo žemi, bet pradėjo gerėti, mokyklos vadovų ir mokytojų apklausos; tyrimų duomenys; nacionalinių ir tarptautinių mokinių pasiekimų patikrinimų rezultatai.
Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašo redakcija.
Dėl Švietimo įstatymo 23 straipsnio 6 dalies pakeitimo Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašas tapo neaktualus ir neteko galios (panaikintas švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-03-12 įsakymu Nr. V-198). Minėtais įstatymo pakeitimais kvalifikacijos tobulinimo programas įgyvendinti pavesta pedagogų rengimo centrams (PRC) kartu su akredituotomis kvalifikacijos tobulinimo įstaigomis.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinta, kad ministerija numato nacionalinio lygmens pedagoginių darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus atsižvelgdama į tarptautinių tyrimų duomenis ir kitą objektyvią informaciją. 2020 - 2022 m. prioritetai rengiami atsižvelgiant į OECD PISA ir OECD TALIS tyrimų duomenis. Nuostatai numato, kad savivaldybė analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi nacionalinių mokinių pasiekimų ir kitais rezultatais, planuoja kvalifikacijos tobulinimą bendradarbiaudama su kvalifikacijos tobulinimo programas rengiančiomis institucijomis (PRC) ir atsižvelgdama į kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Programas rengiančios ir įgyvendinančios institucijos kvalifikacijos tobulinimą vykdo atsižvelgdamos į prioritetus, švietimo tendencijas ir ugdymo mokslų tyrimus, aktualius pedagoginių darbuotojų tobulinimosi poreikius, kuriuos jie įsivertina remdamiesi mokinių pasiekimais ir pažanga.
Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti 3 metų prioritetai ir jų įgyvendinimo priemonės.
Ministerija patvirtino Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2017-2019 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetus (2017-08-25 įsakymas Nr. V-647). Pagal šiuos prioritetus 2018 m. vykdytos 9 akredituotos kvalifikacijos tobulinimo programos. Atskiras prioritetų įgyvendinimo veiksmų planas nebuvo rengiamas. 2020-04-02 ministro įsakymu Nr. V-504 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų 2020–2022 metų kvalifikacijos tobulinimo prioritetai. Atsižvelgiant į nacionalinių ir tarptautinių (EBPO TALIS, OECD PISA ir kt.) tyrimų duomenis, mokslininkų, pedagogų rengėjų siūlymus, savivaldybių apklausos rezultatus, išskirtos trys prioritetinės kvalifikacijos tobulinimo kryptys: Kompetencijų tobulinimas įgyvendinant šiuolaikinį ugdymo / mokymo turinį (skaitmeninės kompetencijos, į ugdymą orientuotas vertinimas, skaitymų gebėjimų ugdymas); Kompetencijų, reikalingų veiksmingai ugdyti skirtingų ugdymosi poreikių turinčius mokinius, tobulinimas; Vadovavimo ir lyderystės ugdymo / mokymo procesui ir švietimo įstaigai kompetencijų tobulinimas. Ministro įsakymu (2020-01-02 Nr. V-2) Nacionalinė švietimo agentūra įpareigota vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti kvalifikacijos tobulinimo prioritetų ir ministerijos inicijuotų kvalifikacijos tobulinimo programų įgyvendinimą. Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus 2021-03-19 įsakymu Nr. VK-159 patvirtintas Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokinių specialistų kvalifikacijos tobulinimo (PKT) stebėsenos vykdymo aprašas. Apraše numatyta, kad nacionalinio lygmens PKT stebėseną (pagal rodiklius) vykdo Nacionalinė švietimo agentūra, PKT prioritetuose numatytomis kryptimis vykdomos PKT stebėsenos rezultatai pristatomi kas trejus metus. Apraše numatyti šie PKT veiklos stebėsenos rodikliai, susiję su programų pasiūlos aktualumo įvertinimu: siūlomų PKT programų atitiktis kvalifikacijos tobulinimo prioritetams (prioritetinėms kryptims), PKT programų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį (ir ministro įsakymu patvirtintų nacionalinių programų) skaičius, jų procentinė dalis (nuo užregistruotų registre ir nuo priskirtų konkrečiai krypčiai), baigusių programą dalyvių skaičius. Įgyvendinant XVIII-osios Vyriausybės programą numatyta sudaryti nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų paketą, apimantį šiuolaikinės didaktikos (atsižvelgiant į mokinių ugdymosi poreikių įvairovę), užsienio kalbų ir kitas aktualias sritis. Nacionalinės programos bus paremtos nacionaliniuose prioritetuose išskirtomis prioritetinėmis kvalifikacijos tobulinimo kryptimis.
2026 m. pirmą ketvirtį LRT taryba, pasitelkusi išorinius ekspertus, nustatys siektinas ilgalaikių rodiklių reikšmes ir su jomis susijusius rodiklius LRT 2023-2027 m. LRT strategijoje.
Vadovaujantis Lietuvos Respublikos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 11 str. 1 dalies 1 p. ir vykdant Valstybės kontrolės 9 rekomendaciją 2026-02-17 Nr. P1-02 protokolu ( nutarimu) LRT taryba, nustatė siektinas ilgalaikių rodiklių reikšmes( 2026-2027) ir su jomis susijusius rodiklius LRT 2023-2027 m. LRT strategijoje.
Įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų lėšomis finansuojamus projektus: „Ilgalaikis mokytojų kvalifikacijos tobulinimas ir naujų specialistų pritraukimas į švietimo ir švietimo pagalbos veiklą“ ir „Mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų, savivaldybių švietimo pagalbos įstaigų ir savivaldybių administracijų švietimo padalinių specialistų kvalifikacijos dirbti su įvairiomis specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių grupėmis tobulinimas“, į organizuojamus mokymus įtraukti metodikų, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų dirbti su specialiųjų ugdymo poreikių turinčiais vaikais, taikymo klausimus.
Vienas iš ministerijos patvirtintų 2017-2019 ir 2020-2022 m. mokytojų ir pagalbos mokytojui specialistų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų yra mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos.Mokytojų, švietimo pagalbos specialistų, dirbančių su įvairiomis specialiųjų ugdymo poreikių turinčių mokinių grupėmis, kvalifikacijos tobulinimas vykdomas, įgyvendinant projektą „Pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimas“. Jo metu organizuojami mokymai šiomis temomis: agresijos prevencijos ir valdymo mokymai mokyklų, turinčių specialiąsias klases bei specialiųjų mokyklų darbuotojams (mokymuose dalyvavo 500 dalyvių); mokymai taikyti specialiąsias mokymo priemones ir ugdymui skirtas techninės pagalbos priemones (mokymuose dalyvauja 1250 dalyvių); mokymai švietimo pagalbos specialistams ir mokytojams dirbantiems specialiojo ugdymo centruose, ugdančiuose vaikus, turinčius elgesio ar/ir emocijų sutrikimus (mokymuose dalyvauja 90 dalyvių). Planuojama parengti metodinę filmuotą medžiagą, iliustruojančią įtraukiojo ugdymo organizavimą bendrojo ugdymo mokykloje, bei išleisti metodinę medžiagą bendrojo ugdymo mokyklų pedagogams apie įtraukųjį ugdymą.Nuo projekto pradžios kompetencijas tobulino 1600 pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų. Suplanuota, kad viso projekto metu kompetencijas tobulins iš viso 2800 specialistų. Įgyvendinant projektą „Tęsk“ (6,69 mln. Eur), specialiųjų poreikių vaikų ugdymo klausimai ir problematika aptariama pradedančiųjų pedagogų, atliekančių stažuotes, refleksijose. 2018–2020 m. refleksijose dalyvavo 211 mokytojų, 4 grupės pradedančiųjų pedagogų mokymų metu susipažino su specialiųjų poreikių vaikų ugdymo problemų sprendimu.Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centrui (LASUC) parengus metodinę medžiagą ar rekomendacijas, pedagogai apmokomi taikyti jas LASUC renginių bei konsultacijų metu. Organizuoti 6 seminarai ,,Vaikų, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų, socialinės interakcijos gerinimo būdai ikimokyklinėse ugdymo įstaigose“, kurių metu 182 pedagogai ir švietimo pagalbos specialistai susipažino su naujos socialinio elgesio mokymo programos taikymo principais ir gavo šiai metodikai diegti reikalingą metodinę medžiagą. Parengus Funkcinio elgesio vertinimo gaires su elgesio vertinimo įrankiais, organizuoti 2 nuotoliniai mokymų ciklai „Vaikų probleminio elgesio valdymas“. Pirmasis mokymų ciklas buvo skirtas A spektro mokyklų tinklo pedagogams ir švietimo pagalbos specialistams (84 dalyviai), antrasis – šalies pedagoginių ir švietimo pagalbos tarnybų specialistams (75 dalyviai). Mokymų metu pedagogai ir specialistai buvo apmokyti taikyti funkcinį elgesio vertinimo metodą dirbant su vaikais, turinčiais elgesio sunkumų.Pedagogų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.
Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo redakcija.
Priemonę planuota įgyvendinti išplėtus Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo objektą ir parengus Pedagogo veiklai reikalingų kompetencijų aprašą. Parengtas ir po viešųjų konsultacijų patobulintas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašo projektas, tačiau nepatvirtintas. Kadangi kompetencijų aprašo ministerija tiesiogiai su pedagogų kvalifikacijos tobulinimo finansavimu nesieja ir jo tvirtinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.
Švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinta nauja Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų redakcija.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinamas kvalifikacijos tobulinimo poreikių planavimas visais lygmenimis: asmens, švietimo įstaigos, savivaldybės ir nacionaliniu. Švietimo įstaiga analizuoja pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų augimą ir jų poveikį mokinių pasiekimams ir pažangai remdamasi švietimo įstaigos veiklos įsivertinimo, išorinio vertinimo, pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų įsivertinimo duomenimis ir kitais prieinamais duomenimis ir rekomendacijomis; atsižvelgdama į pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo poreikius planuoja pedagoginių darbuotojų profesinį tobulėjimą. Savivaldybė ne rečiau nei kartą per metus analizuoja švietimo įstaigų veiklos rezultatus, remdamasi švietimo įstaigų ataskaitomis, vadovų veiklos ataskaitomis, išorės vertinimo rodikliais ir planuoja kvalifikacijos tobulinimą atsižvelgdama į nacionalinio lygmens kvalifikacijos tobulinimo prioritetus. Nustatydama šiuos prioritetus Švietimo, mokslo ir sporto ministerija be kita ko atsižvelgia ir į švietimo įstaigų išorinio vertinimo rezultatus.
Parengti ir patvirtinti valdomų informacinių išteklių nuostatus bei specifikacijas.
2023 m. lapkričio mėn. baigti įteisinti visi Policijos departamento valdomi informaciniai ištekliai (patvirtinti 6 sistemų ir 7 registrų nuostatai, specifikacijos). Atnaujinti ir patvirtinti šie nuostatai, specifikacijos:1. Policijos registruojamų įvykių registro (PRĮR) nuostatai 2023-02-09 Nr. 5-V-144, specifikacija 2023-09-06 Nr. 5-V-714;2. Prevencinių poveikio priemonių taikymo registro (PPPTR) nuostatai 2023-03-07 Nr. 5-V-203, specifikacija 2023-11-21 Nr. 5-V-902;3. Ieškomų ir rastų bei individualius požymius turinčių daiktų ir dokumentų registro (INDR) nuostatai 2023-04-03 Nr. 5-V-294, specifikacija 2023-09-15 Nr. 5-V-736;4. Ieškomų transporto priemonių registro (ITPR) nuostatai 2023-05-08 Nr. 5-V-388, specifikacija 2023-10-27 Nr. 5-V-855;5. Ieškomų ginklų registro (IGR) nuostatai 2023-05-08 Nr. 5-V-387, specifikacija 2020-12-07 Nr. 5-V-988;6. Policijos licencijuojamos veiklos informacinės sistemos (PLVIS) nuostatai 2023-01-02 Nr. 5-V-9, specifikacija 2017-03-07 Nr. 5-IL-954;7. Policijos elektroninių paslaugų sistemos (PEPS) nuostatai 2022-03-28 Nr. 5-V-338, specifikacija 2013-09-06 Nr. IS-199S8. Prevencinės veiklos valdymo informacinė sistema (PVVIS) nuostatai 2023-03-07 Nr. 5-V-203, specifikacija 2023-11-21 Nr. 5-V-902;9. DNR duomenų registras (DNR) nuostatai 2011-01-20 Nr. 5-V-42, specifikacija 2011-06-30 Nr. 11/06-30;10. Vieninga pajėgų valdymo sistema (VPVS) nuostatai 2019-05-21 5-V-401/4-228/1-231/47V-660, specifikacija 2015-06-09 Nr. V1.0;11. Daktiloskopinių duomenų registras (DDR) nuostatai 2022-08-22 Nr. 5-V-822, specifikacija 2011-04-29 Nr. 11/04-29;12. Elektroninio stebėjimo informacinė sistema (ESIS) nuostatai 2016-01-19 Nr. 5-V-34, specifikacija 2016-06-21 Nr. 5-IL-1819;13. Eismo įvykių informacinė sistema (EIIS) nuostatai 2017-12-29 Nr. 5-V-1091, specifikacija 2015-09-23 Nr. V1.0.
Atsižvelgiant į svarstymo rezultatus, kartu su TEVKT, numatyti priemones, kurios padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus.
Teisingumo ministerija rengia 2021 -2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos projektą (https://tm.lrv.lt/lt/struktura-ir-kontaktai/administracine-informacija/planavimo-dokumentai), kuriame numatytos priemonės padėtų sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus: 1.2. Plėsti informacinių technologijų naudojimą teisingumo srityje (rezultato rodiklis 2030 m. – sprendimų, užduočių atlikti ekspertinį tyrimą, pateiktų teismo ekspertams per LITEKO ir IBPS, dalis 90 proc.); 1.3. Didinti teisėjo, prokuroro ir kitų teisingumo sistemos profesijų patrauklumą, siekiant žmones pritraukti į sistemą ir išlaikyti joje (rezultato rodiklis 2030 m. – teismo ekspertų skaičiaus padidėjimas 25 proc.); 1.8. Stiprinti teisingumo sistemos institucijų infrastruktūrą, materialinius išteklius, gerinti vidaus administravimą (rezultato rodiklis 2030 m. – iki 30 d. (vidutiniškai) nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties ir kitos reikalingos, įskaitant papildomą, tyrimui medžiagos gavimo, atlikti ekspertiniai tyrimai 80 proc.).TEVKT Strateginėse teismo ekspertizės srities kryptyse ir prioritetuose 2017−2019 m. savalaikio ir kokybiško ekspertizių atlikimo užtikrinimą nustatė kaip strateginę kryptį, o teismo ekspertų skaičiaus didinimą − kaip prioritetą, be to, savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms nustatė kriterijų − skirti asignavimus teismo ekspertų skaičiaus didinimui. Strateginėse teismo ekspertizės srities kryptyse ir prioritetuose 2020−2022 m. teismo ekspertizės įstaigoms buvo numatyta kryptis ir prioritetas − siekti, kad ekspertinių tyrimų, atliktų per 1 mėn., santykis nuo visų paskirtų ekspertinių tyrimų sudarytų ne mažiau kaip 50 proc.
Inicijuoti apmokėjimo sistemos baudžiamajame procese, kad lėšos būtų skiriamos tyrimus užsakantiems subjektams, o ne teismo ekspertizės įstaigoms, pakeitimo galimybių svarstymą TEVKT.
Teisingumo ministerija 2017-02-14 raštu Nr. (1.16)7R-1390 pasiūlė suinteresuotoms institucijoms pateikti nuomonę ir pasiūlymus dėl apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese sistemos pakeitimo įgyvendinimo. Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (TEVKT) 2017-05-02 posėdyje buvo nutarta nepritarti siūlymui pakeisti apmokėjimo už ekspertinius tyrimus sistemą. Valstybės kontrolė 2017-11-14 raštu Nr. S-(40-4345)-1425 kreipėsi į Vyriausybės kanceliariją ir pasiūlė, sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, spręsti ir apmokėjimo už ekspertinius tyrimus baudžiamajame procese apmokėjimo klausimą. Sprendžiant teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo klausimus, Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA) 2020 m. atlieka valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti Vyriausybės kanceliarijai 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant 2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną
Atlikti pakeitimus / papildymus VMI teisės aktuose ir juose reglamentuoti duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus procedūras.
Reglamentuotos procedūros duomenų panaikinimo saugojimo terminui pasibaigus: Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2020-06-15 įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018-06-08 įsakymu Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ taisyklės papildytos nauju skirsniu „Duomenų naikinimas“.
Atlikti vertinimo kriterijų analizę ir optimizuoti vertinimo kriterijų skaičių strateginiame veiklos plane.
Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos strateginis veiklos planas rengiamas atsižvelgiant į 2020-06-25 Seimo priimto Strateginio valdymo įstatymo Nr.XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintos Strateginio valdymo metodikos nuostatas, kuriose nustatyta, kad stebėsenos rodikliai planavimo dokumentuose yra integruoti ir persikelia iš aukštesnio lygmens strateginių ir programavimo dokumentų į veiklos lygmens planavimo dokumentus (Valstybės pažangos strategijos, Nacionalinio pažangos plano, plėtros programų, pažangos priemonių ir strateginių veiklos planų stebėsenos rodiklių integracija).
Parengti LR Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymo pakeitimo projektą numatant įgaliojimą Ūkio ministerijai tvirtinti laisvųjų ekonominių zonų stebėsenos tvarką.
Išnagrinėjus galiojančius teisės aktus buvo nuspręsta Vyriausybės nutarimu (o ne Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymu) įtvirtinti Ūkio ministerijos įgaliojimus tvirtinti LEZ stebėsenos tvarką. Šie įgaliojimai nustatyti 2018-05-23 Vyriausybės nutarimu Nr. 494, keičiančiu 1998-07-24 nutarimą Nr. 932 „Dėl LEZ valstybinės priežiūros vykdymo“.
Nustačius seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikį, inicijuoti teisės aktų pakeitimai, įtvirtinantys kvalifikacinius reikalavimus seniūnams atlikti jiems pavestus notarinius veiksmus bei nustatantys vienodus seniūnų notarinių veiksmų atlikimo reikalavimus (tokio poreikio nenustačius- inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimai, kuriais būtų atsisakyta atitinkamos seniūnų funkcijos).
VRM informavo, kad įvertintas seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikis bei apimtis. Seniūno neatlygintinai atliekamų notarinių veiksmų poreikis yra nedidelis, nes seniūnų atliekamais notariniais veiksmais naudojosi 4 -7 proc. apklaustųjų. Ateityje seniūnų teikiamos notarinės paslaugos domintų kelis kartus daugiau gyventojų, nei jomis naudojosi tyrimo atlikimo metu. Labiausiai ši paslauga tiek dabar, tiek ateityje aktuali mažiausias pajamas gaunantiems gyventojams.
Įgyvendinant Valstybinės švietimo 2013–2022 m. strategijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 23 d. nutarimu Nr. XII-745, trečiąjį tikslą, parengti ir švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti Įtraukiojo ugdymo veiksmų planą.
Įgyvendinant Valstybinės švietimo 2013-2022 m. strategijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 23 d. nutarimu Nr. XII-745, trečiąjį tikslą, švietimo ir mokslo ministro 2017-06-27 įsakymu Nr. V-527 patvirtintas „Vaikų įtraukties mokytis ir įvairiapusio ugdymo 2017–2022 metų veiksmų planas“. Plane numatytos priemonės, finansuojamos iš valstybės biudžeto, tarpiniai įgyvendinimo terminai ir vertinimo kriterijų reikšmės, taip pat numatoma situaciją gerinti įgyvendinant Europos Sąjungos lėšomis finansuojamus projektus.
Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9.1 prioriteto „Investicijos į švietimą, profesinį mokymą, skirtos švietimo ir mokymo infrastruktūrai tobulinti, siekiant suteikti įgūdžių ir užtikrinti mokymosi visą gyvenimą galimybę“ priemonės 09.1.3-CPVA-R-724 „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“ veiklas – modernizuoti ne mažiau kaip 80 savivaldybių atrinktų mokyklų pastatus ir patalpas ir pritaikyti neįgaliesiems.
Įgyvendinant 09.1.3-CPVA-R-724 priemonę „Mokyklų tinklo efektyvumo didinimas“, investicijos (31 mln. Eur) skirtos savivaldybių iniciatyvų rėmimui, tobulinant mokyklų tinklą ir gerinant ugdymo kokybę per pastatų, ugdymo priemonių ir aplinkos modernizavimą, skiriant didelį dėmesį kūrybiškumą skatinančiai ugdymo(si) aplinkai, užtikrinant vaikų saugumą ir pritaikant nenaudojamas švietimo įstaigų patalpas švietimo reikmėms. Priemonės projektų finansavimo sąlygų apraše (ministro 2017-04-03 įsakymas Nr. V-232) atnaujinamiems statiniams atrinkti numatyti 4 kriterijai (iš kurių turi atitikti 3), susiję su patalpų pritaikymu specialiųjų poreikių turintiems asmenims. Įgyvendinant priemonės „Švietimo prieinamumo didinimas“ projektą „Bendrojo ugdymo mokyklų (progimnazijų ir pagrindinių mokyklų) modernizavimas: šiuolaikinių mokymosi erdvių kūrimas“, iki 2020 m. pabaigos modernizuotos 49 mokyklos (iš suplanuotų 80). Švietimo, mokslo ir sporto, Sveikatos apsaugos ministerijos, Lietuvos savivaldybių asociacija, Lietuvos negalios organizacijų forumas 2020 m. sausio mėn. pasirašė memorandumą, kuriuo įsipareigojama kiekvienoje savivaldybėje kasmet pritaikyti neįgaliesiems bent po vieną švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigą (2020 m. IV ketv. visiškai pritaikyta asmenims vežimėlyje buvo 10 proc. mokyklų, iš dalies – 64 proc., asmenims su regos negalia – visiškai pritaikyta 4 proc., o iš dalies pritaikyta 26 proc. mokyklų). Mokyklų pritaikymas vykdomas ir toliau planuojamas vykdyti kartu su savivaldybėmis. 2020 m. skirta 120 tūkst. Eur 4 valstybinių švietimo įstaigų patalpoms pritaikyti asmenų su negalia poreikiams, 2021 m. numatyta skirti 218 tūkst. Eur, 2022 m. – 301 tūkst. Eur valstybinių švietimo įstaigų pastatų pritaikymui neįgaliųjų poreikiams.Įtraukaus ugdymo plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte numatoma priemonė nustatyti švietimo įstaigų fizinės aplinkos pritaikymo neįgaliųjų reikmėms kriterijus ir vykdyti jų stebėseną. 2020 m. atlikus valstybinį auditą „Asmenų su negalia socialinė integracija“ (2020-09-07 Nr. VAE-9), pateikta rekomendacija dėl svarbių valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų (tarp jų ir mokyklų) pritaikymo asmenims su negalia (iki 2025 m. numatyta pritaikyti 40 proc. tokių pastatų). Atsižvelgdami į tai, šios rekomendacijos stebėseną baigiame.
18-asis VSAFAS „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai, neapibrėžtasis turtas ir poataskaitiniai įvykiai“ planuojama peržiūrėti ir patikslinti, Peržiūrėti ar VSAKIS priemonės yra pakankamos, kad būtų atskleista informacija apie atidėjinius ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus pagal VSAFAS nuostatas, o nustačius poreikį – tobulinti informacijos pateikimo formas ir kontrolių priemones.
2022-08-31 parengtos rekomendacijos „Dėl atidėjinių ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų ir neapibrėžtojo turto finansinės apskaitos“, kurios paskelbtos Finansų ministerijos internetiniame puslapyje https://finmin.lrv.lt/uploads/finmin/documents/files/Atid%C4%97jini%C5%B3%20rekomendacijos.pdf.
Parengti profesinio mokymo kokybės vertinimo tvarkos aprašą ir pradėti vertinimą.
2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 patvirtintas Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Nustatyti 5 veiklos išorinio vertinimo rodikliai ir jų ribinės reikšmės, kurie skelbiami viešai (ŠVIS). Jei šių rodiklių skaitinės vertės siekia nustatytas rodiklių ribines (minimalias ar maksimalias) skaitines vertes, laikoma, kad veiklos kokybė atitinka keliamus reikalavimus. Šiuo atveju profesinio mokymo įstaigos veiklos išorinis vertinimas, organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą, yra atliekamas vieną kartą per 5 metus. Atlikus ekspertinį vertinimą teikiamos rekomendacijos. Jei veikla įvertinama neigiamai – rengiamas veiklos tobulinimo planas ir ne anksčiau kaip po 2 metų atliekamas pakartotinis veiklos išorinis vertinimas. Jei po pakartotinio vertinimo veikla įvertinama nepatenkinamai, ministerija priima sprendimą dėl licencijos galiojimo panaikinimo.Patvirtintas profesinio mokymo įstaigų, kuriose 2020-2021 m. atliekamas veiklos išorinis vertinimas, sąrašas (ministro 2020-10-06 įsakymas Nr. V-1508, suplanuota vertinti 12 įstaigų). Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus įsakymu patvirtintas išorinio vertinimo vizitų tvarkaraštis ir atlikti 12-os įstaigų vertinimai (dėl karantino - nuotoliniu būdu). Mokymo įstaigų veiklos kokybė dažnai vertinta kaip vidutiniška. Mokymo ir mokymosi rezultatų ir formaliojo profesinio mokymo programų įgyvendinimo sritys 5-iose mokymo įstaigose įvertintos patenkinamai. Atlikus vertinimus įstaigoms pateiktos rekomendacijos veiklos tobulinimui.
Regionų plėtros planų ir Integruotų teritorijų vystymo programų peržiūra ir dalies nepanaudotų lėšų perskirstymas bandomosioms regioninės specializacijos iniciatyvoms (investicijų pritraukimui).
Atsižvelgiant į sukurtą vietos plėtros fondą peržiūrimi regionų plėtros planai ir integruotų teritorijų vystymo programos. Jau yra parengtos funkcinių zonų „Tauragė +“ ir „Šalčininkai +“ vystymo strategijos, vidaus reikalų ministro patvirtintos Tauragės regiono integruotos teritorijų vystymo programos ir Vilniaus regiono integruotos teritorijų vystymo programos pakeitimai, kuriais suplanuotas nurodytų funkcinių zonų vystymo strategijų veiksmų įgyvendinimas ir finansavimas. Centrinei projektų valdymo agentūrai yra pateiktos paraiškos dėl dviejų projektų, skirtų kompleksiniam funkcinių zonų vystymui, finansavimo taikant vietos plėtros fondo modelį.
Atlikti bent vieną pasirinktos srities sisteminę teisinio reguliavimo peržiūrą
Atlikti galiojančių teisės aktų analizę ir jos pagrindu patobulinti teisės aktus, susijusius su sutartinių sumų planavimu. Prireikus parengti naujus teisės aktus, siekiant užtikrinti skaidrų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų planavimą ir jų paskirstymą asmens sveikatos priežiūros įstaigoms pagal vienodus principus. Teisės aktuose labiau detalizuoti kriterijus, kokiais atvejais sutartinės sumos gali būti keičiamos derybų metu.
Siekiant užtikrinti, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšos, skirtos asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugų išlaidoms apmokėti, būtų planuojamos pagal vienodus principus ir skaidriai paskirstomos gydymo įstaigoms, atlikti teisinio reglamentavimo pakeitimai. Nuo 2020-09-01 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1563 patvirtintos naujos Teritorinių ligonių kasų (TLK) ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) sutarčių sudarymo tvarkos aprašo nuostatos. Jų pagrindu 2021 m. ASPĮ (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės ASP paslaugas) sudarė vieną sutartį su TLK, kurios veiklos zonoje yra ASPĮ buveinė, ir paslaugas įstaiga teikia visiems gyventojams. Teisės aktu reglamentuota lovos funkcionavimo rodiklio reikšmė (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-08 įsakymas Nr. V-1020), priimti teisinio reglamentavimo pakeitimai, pagal kuriuos sutartinės sumos brangiųjų tyrimų ir procedūrų išlaidoms apmokėti planuojamos centralizuotai VLK (2020-10-28 Nr. V-2393), nustatytas PSDF biudžeto lėšų paskirstymas ASPĮ potencialiems donorams paruošti (2020-12-11 Nr. V-2912). Vadovaujantis Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2021-12-03 įsakymu Nr. 1K-363, 2022 m. visose TLK sprendimai dėl lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms paskirstymo ASPĮ priimami remiantis vienoda tvarka – Lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms apimčių nustatymo metodika (sutarčių su ASPĮ sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašo, patvirtinto Kauno TLK direktoriaus 2021-06-30 įsakymu Nr. 1-106, 5 priedas).Nuo 2023-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 11, 21, 25 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-11-22 Nr. XIV-1554), kuriuo atsisakyta perteklinių PSDF biudžeto lėšų paskirstymo derinimo etapų (vertės nesukuriančių PSD tarybos funkcijų), optimizuoti sutarčių sudarymo procesai (sutartys bus pasirašytos ne vėliau kaip iki einamųjų metų kovo 1 d.), ASPĮ greičiau galės disponuoti atitinkamų metų sutartinėmis sumomis.Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9(1), 9(2), 11, 12(1), 14, 16, 18, 20, 23, 26, 26(1), 26(2), 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 31(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35, 36 straipsnių pripažinimo netekusiais įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2789), kuriuo sudarytos teisinės prielaidos PSDF veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, patikslintos Valstybinės ligonių kasos funkcijos ir teisės, sutarčių sudarymo nuostatos, nustatytas aiškus ir į reikiamų paslaugų poreikį bei sveikatos priežiūros mastą orientuotas sutarčių dėl paslaugų kompensavimo PSD fondo biudžeto lėšomis sudarymo mechanizmas.
Įvertinti esamo teisinio reglamentavimo dėl draudimo įvežti komunalines atliekas deginti arba šalinti išplėtimo būtinybę ir kitus galimus reglamentavimo pakeitimus, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus.
Aplinkos ministerijos pateikta informacija: Vadovaujantis užduotimi - įvertinti esamo teisinio reglamentavimo dėl draudimo įvežti komunalines atliekas deginti ar šalinti išplėtimo būtinybę - pažymime, kad šiuo metu nėra pakankamo pagrindo tokiam reglamentavimui keisti. Atliekų importą į Lietuvą deginimui būtų galima riboti ar uždrausti tik tuo atveju, jei būtų įrodyta, jog toks importas lemia poreikį šalinti vietinės kilmės atliekas sąvartynuose arba kad importuotos atliekos yra tvarkomos nesilaikant Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo plane nustatytų reikalavimų . Kadangi šalinamų atliekų kiekiai sąvartynuose nuosekliai mažėja, šiuo metu tokio pagrindo nėra.Nors atliekų importo riboti šiuo metu nėra pagrindo, tačiau siekiant užtikrinti šiuo metu Atliekų tvarkymo įstatyme numatytą ribojimą importuoti nepavojingąsias komunalines atliekas, Aplinkos ministerija numato įgyvendinti šias priemones:1. Siekiant užtikrinti, kad atliekų tvarkytojai GPAIS be pagrindo nekeistų atliekų kilmės iš užsienio į lietuvišką bei stiprinant komunalinių atliekų įvežimo priežiūrą ir kontrolę, numatomas GPAIS funkcionalumų patobulinimas: GPAIS „Nurašymo“ modulyje bus sukurtas „Nurašymo priežastys“ klasifikatorius su pradinėmis reikšmėmis „Kita“ reikšmė, bus požymis AAD, kad atliekos galimai nurašytos neturint tai patvirtinančių dokumentų, ir ar dėl priežasčių nenurodytų teisės aktuose, bei bus sukurtas papildomas laukas/požymis „Įrodantis dokumentas“, kur būtų segami dokumentai, įrodantys/patvirtinantys nurašymo priežastį. 2. Šiuo metu yra rengiamas Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos įstatymo 87 straipsnio pakeitimas susiję su Reglamente (ES) Nr. 2024/1157, dėl atliekų vežimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1257/2013 ir (ES) 2020/1056 ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1013/2006, nustatytų reikalavimų dėl atliekų įvežimo, importo, išvežimo ir eksporto pažeidimais, įgyvendinimu. Pakeitimu nustatomos ekonominės sankcijos juridiniams asmenims už reikalavimų, susijusių su atliekų įvežimu, importu, išvežimu, eksportu, pažeidimą. Siūloma nustatyti, kad reikalavimų pažeidimas užtrauktų baudą nuo šešių šimtų iki vieno tūkstančio dviejų šimtų eurų. Pažeidimas, padarytas pakartotinai, užtrauktų baudą nuo vieno tūkstančio keturių šimtų iki trijų tūkstančių eurų. Neteisėtas atliekų vežimas, kaip numatyta Reglamento (ES) 2024/1157 3 straipsnio 26 dalį, užtrauktų baudą nuo vieno tūkstančio dviejų šimtų eurų iki dviejų tūkstančių keturių šimtų eurų. Šis pažeidimas, padarytas pakartotinai užtrauktų baudą nuo dviejų tūkstančių keturių šimtų iki keturių tūkstančių aštuonių šimtų eurų.“ 3. Aplinkos ministerija pradėjo Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo plano peržiūrą, ir planuoja, kad nuo 2027 m. savivaldybėms bus nustatytos komunalinių atliekų surinkimo ir perdirbimo užduotys. Tai reiškia, kad kiekviena savivaldybė turės ne tik siekti konkrečių kiekybinių rodiklių, bet ir užtikrinti efektyvią rūšiavimo sistemą, informuoti gyventojus bei skatinti jų įsitraukimą į tvarius atliekų tvarkymo sprendimus. Tikimasi, kad ši priemonė prisidės prie Lietuvos tikslo - iki 2030 m. pasiekti, kad ne mažiau kaip 60 proc. susidarančių komunalinių atliekų būtų paruošta pakartotiniam naudojimui ir perdirbimui. Įgyvendinus numatytas priemones, tikimasi ne tik sumažinti atliekų srautą į atliekų deginimo įrenginius ir sąvartynus.
Sudarytos sutartys su rangovais dėl jūros dugno tyrimų.
UAB „Offshore wind farm 1“ 2026 m. sausio 23 d. ir 26 d. sudarė atitinkamai sutartis Nr. LTOF_2026_0049 su geotechninių tyrimų rangovu ir Nr. LTOF_2026_0050 su geofizinių tyrimų rangovu dėl jūros dugno tyrimų. Nustatyti darbų terminai.
Reorganizuoti VRIP. Parengti ir patvirtinti valstybės informacinės sistemos – Vidaus reikalų integracinės platformos nuostatus.
Atsižvelgiant į administracinių nusižengimo kodekso pakeitimus, įsigaliojusius 2024-01-01, dėl informacinių ir elektroninių ryšių technologijas priemonių naudojimo administracinių nusižengimų teisenoje - VRIP nuostatų projektas papildytas naujo modulio (bendro naudojimo sprendimas Didelės apimties rinkmenų saugojimo posistemis) aprašymu.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi VRIP nuostatai nepatvirtinti.
Parengti sutartį su Nacionaline švietimo agentūra dėl duomenų apie aktyviojo kariuomenės personalo rezervo karių įgytas specialybes ir kvalifikaciją po atleidimo iš tikrosios karo tarnybos.
Pasirašyta Krašto apsaugos ministerijos ir Nacionalinės švietimo agentūros 2025-05-02 sutartis Nr. 6SU-31 dėl duomenų apie aktyviojo kariuomenės personalo rezervo karių įgytas specialybes ir kvalifikaciją po atleidimo iš tikrosios karo tarnybos gavimo.
Papildytas Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų įstaigų veiklos finansinių rezultatų vertinimo kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir vadovaujančių darbuotojų mėnesinės algos kintamosios dalies nustatymo tvarkos aprašą, patvirtintą LR sveikatos apsaugos ministro 2011-12-01 įsakymu Nr. V-1019, kokybiniais viešosios įstaigos veiklos vertinimo rodikliais susijusiais su pacientų duomenų teikimo į ESPBI IS lygiu.
Įgyvendinant 1.8 priemonę sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2017-07-27 Nr. V-910) buvo pakeistas Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų įstaigų veiklos finansinių rezultatų vertinimo kiekybinių ir kokybinių rodiklių ir vadovaujančių darbuotojų mėnesinės algos kintamosios dalies nustatymo tvarkos aprašas (2011-12-01 Nr. V-1019). Jis papildytais kokybiniais VšĮ veiklos vertinimo rodikliais, susijusiais su pacientų duomenų teikimo į Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinę sistemą informacinių sistemų lygiu: informacinių technologijų diegimo ir plėtros lygis (pacientų elektroninės registracijos sistema, įstaigos interneto svetainės išsamumas, darbuotojų darbo krūvio apskaita, įstaigos dalyvavimo e. sveikatos sistemoje mastas). Minėtas tvarkos aprašas sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-02-12 Nr. V-164) papildytas kiekybinių ir kokybinių rodiklių skaičiavimo metodika.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinta apmokėjimo už diagnostinių tyrimų vaizdus, įkeltus į ESPBI IS posistemę MedVAIS tvarka.
Įgyvendinant 1.10 priemonę, reglamentuota Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarka (sveikatos apsaugos ministro 2012-10-19 įsakymo Nr. V-944 nauja redakcija 2017-07-20 Nr. V-890), kurios 16 p. įtvirtinama, kad konsultuojamoji asmens sveikatos priežiūros įstaiga prašymą apmokėti PSDF biudžeto lėšomis asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, gali pateikti tik po to, kai atlikto radiologinio tyrimo vaizdai ir jų aprašymas bus įdėti į Nacionalinę medicininių vaizdų archyvavimo ir mainų informacinę sistemą (MEDVAIS, punktas įsigalioja 2018-01-01). Minėtoje tvarkoje nurodytų paslaugų baziniai įkainiai reglamentuoti Specializuotų ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių išlaidos apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, ir jų bazinių kainų sąraše (sveikatos apsaugos ministro 2008-05-09 įsakymo Nr. V-436 redakcija 2017-11-03 Nr. V-1257). Siekiant paskatinti telekardiologijos paslaugų teikimą nuspręsta skirti pakankamai lėšų tiek konsultuojančiai (tyrimus aprašančiai) asmens sveikatos priežiūros įstaigai (ASPĮ), tiek siunčiančiajai ASPĮ. Pasirašant sutartį, tyrimus siunčiančioji ASPĮ, skirs ne mažiau kaip 50 proc. PSDF biudžeto lėšų konsultuojančiajai ASPĮ. Tokiu būdu bus paskatintos ir konsultuojančiosios ASPĮ, ir tyrimus siunčiančiosios ASPĮ. Minėtos nuostatos įtvirtintos Telekardiologijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarkos apraše (sveikatos apsaugos ministro 2011-05-09 įsakymas Nr. V-455; 2017-10-20 Nr. V-1198 redakcija).
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinta Sveikatos apsaugos ministerijos valdymo sričiai priskiriamų informacinių išteklių valdymo tvarka, kurioje numatyta IRT iniciatyvų teikimo, socioekonominės naudos pagrindimo, alternatyvų analizės atlikimo, finansavimo poreikio įvertinimo (siekiant lėšas panaudoti efektyviai ir išvengti besidubliuojančių ir nepasiteisinančių sprendimų), iniciatyvų svarstymo ir aprobavimo procedūros, IS gyvavimo ciklo metodikos nuostatų taikymas, infrastruktūros modernizavimo tvarka, darbų/paslaugų priėmimo, garantinės priežiūros ir palaikymo organizavimas.
Įgyvendinant 1.3 priemonę, sveikatos apsaugos ministro 2018-01-08 įsakymu Nr. V-23 buvo patvirtintas ministerijos valdymo sričiai priskiriamų informacinių išteklių valdymo tvarkos aprašas. Patvirtintoje tvarkoje neaprašytas informacinių ir ryšių technologijų iniciatyvų teikimo, socioekonominės naudos pagrindimo, alternatyvų analizės atlikimo, finansavimo poreikio įvertinimo (siekiant lėšas panaudoti efektyviai ir išvengti besidubliuojančių ir nepasiteisinančių sprendimų) procesas, iniciatyvų svarstymo ir aprobavimo procedūra. Sveikatos apsaugos ministro 2019-01-10 įsakymu Nr. V-40 minėtas tvarkos aprašas buvo papildytas informacinių technologijų projektų valdymo proceso ciklo ir iniciatyvų teikimo bei finansavimo poreikio įvertinimo tvarka. Tačiau procesai nebuvo pakankamai išsamiai aprašyti - trūko aiškesnio procesų eigos įgyvendinimo Sveikatos apsaugos ministerijoje aprašymo. Sveikatos apsaugos ministro 2019-07-10 įsakymu Nr. V-803 aprašas buvo pakeistas, išsamiau aprašant informacinių technologijų projektų valdymo procesų eigą ir informacinių technologijų įgyvendinimo principus.
Parengti ir patvirtinti koncesijos sutarties vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą.
2025-01-31 įsigaliojo 2017 m. birželio 27 d. sudarytos koncesijos sutarties tarp Valstybinės saugomų teritorijų tarnybos prie Aplinkos ministerijos, Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcijos, UAB „Picukė", UAB „Palūšės turas" nutraukimas.
Kasmet iki gegužės 31 d. parengti mokymo lėšų panaudojimo analizę su apibendrinančiomis išvadomis ir paskelbti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.
Įpareigoti Valstybinę augalininkystės tarnybą ir Žuvininkystės tarnybą į 2024 m. įstaigos veiklos planą įtraukti kokybinius veiklos rodiklius.
Žemės ūkio ministerija 2024-01-26 raštu Nr. 2D-228 (12.162 E ) Žemės ūkio ministerijai pavaldžioms įstaigoms pažymėjo, kad įstaigos turi siekti, kad jų veikla būtų rezultatyvesnė – įgyvendinant ministerijos programos priemones nustatyti bent keletą kokybinių veiklos rodiklių. Valstybinė augalininkystės tarnyba ir Žuvininkystės tarnyba į 2024 m. įstaigos veiklos planą įtraukė kokybinius veiklos rodiklius.
Įtraukti strateginius rodiklius į KAM viešųjų pirkimų efektyvumo vertinimo metodiką.
Atsižvelgiant į parengtą modelį peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius sveikatos priežiūros specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo tvarką, mastą, kvalifikacijos tobulinimo programų rengimą, numatant, kad sveikatos priežiūros specialistai profesinę kvalifikaciją tobulintų pagal jų kompetencijos vertinimo rezultatus ir medicinos normose nustatytas konkrečias sritis bei pagal tam adaptuotas specialistų tobulinimo programas.
2023 m. rugsėjo 21 d. buvo patvirtintas įsakymas Nr. V-1018, atliepiant rekomendacijos dalį, susijusią su sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimu. Sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimas pagal kompetencijas konkrečiai nurodytas Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarkos aprašo 22 ir 23 punktuose ir jų papunkčiuose, taip pat kituose teisės akto punktuose, o finansavimas apibrėžtas VI skyriaus nuostatuose ir Profesinės kvalifikacijos tobulinimo išlaidų kompensavimo tvarkos apraše. Įsakymo suvestinę redakciją rasite čia: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.162988/asr, aiškinamasis raštas prisegtas. Taip pat 2024 m. gruodžio 12 d. patvirtintas įsakymo pakeitimas Nr. V-1325, atliepiantis rekomendacijos dalį, susijusią su kvalifikacijos tobulinimo programomis. Teisės aktas atnaujintas iš esmės. Įsakymo suvestinę redakciją rasite čia: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.403220/asr, aiškinamasis raštas prisegtas.
Atnaujinamus ir naujai rengiamus kontrolinius klausimynus pateikti derinti bent vienai maisto ir/ar veterinarijos sritį atstovaujančia verslo asociacijai.
2024 m. pakeisti 27 ir naujai patvirtinti 3 kontroliniai klausimynai, kurie buvo paskelbti VMVT tinklalapyje kviečiant verslo atstovus pateikti pasiūlymus / pastabas valstybinės kontrolės klausimynams ir išsiųsti derinti veterinarijos sritims atstovaujančioms asociacijoms
Užtikrinti, kad SPĮ IS privaloma dokumentacija bus suderinta ir atnaujinta.
Sveikatos apsaugos ministerija 2018 m. atliko viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų apklausą dėl informacinių sistemų privalomos dokumentacijos atnaujinimo ir suderinimo, pagal jos rezultatus dar ne visos sveikatos priežiūros įstaigos, tvarkančios duomenis ESPBI IS, savalaikiai atnaujina ir derina IS dokumentaciją. Sveikatos apsaugos ministerija 2018-11-13 raštu Nr. (5.2.3.-302) 10-7988 kreipėsi į savivaldybes su prašymu: 1 . Užtikrinti, kad savivaldybei pavaldžios sveikatos priežiūros įstaigos laikytųsi teisės aktų, reglamentuojančių IS dokumentacijos parengimą, atnaujinimą, suderinimą ir patvirtinimą, reikalavimų;2. Nustatyti ir įdiegti savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų IS dokumentacijos parengimo, naujinimo efektyvų kontrolės mechanizmą. 2019-02-13 Sveikatos apsaugos ministerija inicijavo savivaldybių sveikatos priežiūros įstaigų pakartotinę apklausą, siekiant įvertinti pažangą dėl IS privalomos dokumentacijos parengimo. 2019-04-11 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad pakartotinės apklausos rezultatai parodė, jog didžioji dalis savivaldybių (56 iš 60) įgyvendino tam tikras organizacines priemones, siekiant užtikrinti reikiamos IS dokumentacijos parengimą. Tačiau 7 apklausoje dalyvavusios savivaldybės nurodė, kad dar nėra įgyvendinusios priemonių, užtikrinančių savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų efektyvų IS dokumentacijos parengimo, naujinimo kontrolės mechanizmą. 2019-06-11 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad 7 savivaldybės nėra patvirtinusios savivaldybei pavaldžių sveikatos priežiūros įstaigų efektyvaus informacinių sistemų dokumentacijos parengimo, naujinimo kontrolės mechanizmo, apimančio informacinių sistemų dokumentų parengimą, derinimą, registravimą, aktualizavimą ir reguliarų atnaujinimą, kadangi tokia prievolė savivaldybėms nėra nustatyta Viešųjų įstaigų ar Vietos savivaldos įstatymais bei kitais teisės aktais. 2019-07-09 susitikimo metu Sveikatos apsaugos ministerija įsipareigojo parengti raštą sveikatos priežiūros įstaigų IS valdytojoms, turinčioms duomenų mainų sutartis dėl ESPBI IS naudojimo, dėl privalomos IS dokumentacijos patvirtinimo ir aktualizavimo. Rašte ministerija numatė informuoti, kad sveikatos apsaugos ministro 2018-05-24 įsakymu Nr. V-608 yra patvirtinti sveikatos priežiūros įstaigos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos) informacinės sistemos pavyzdiniai nuostatai, kuriuose nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigos ne rečiau kaip kartą per metus iki kiekvienų einamųjų metų pabaigos privalo peržiūrėti ir atnaujinti sveikatos priežiūros įstaigų IS nuostatus. Pažymėtina, kad sveikatos priežiūros įstaiga, norėdama pasirašyti duomenų mainų sutartį su VĮ Registrų centru dėl ESPBI IS naudojimo, privalo būti pasitvirtinusi IS nuostatus ir kitą IS dokumentaciją. 2019-08-16 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad atliko apklausą ir jos rezultatai parodė, kad 37 sveikatos priežiūros įstaigos yra valstybės informacinių sistemų valdytojos, kurioms privaloma parengti reikiamą informacinių sistemų dokumentaciją. Iš jų, visos įstaigos turėjo parengtus IS nuostatus ir duomenų saugos nuostatus, 32 įstaigos turėjo pasirengusios informacinių sistemų specifikacijas (2 įstaigos dėl pasikeitusios informacinės sistemos ar įstaigos juridinio asmens statuso rengia naujus informacinių sistemų projektus), 5 įstaigos, gavusios Sveikatos apsaugos ministerijos priminimus ir paraginimus, rengia informacinių sistemų specifikacijų projektus ir planuoja turėti patvirtintas informacinių sistemų specifikacijas iki 2019 m. pabaigos. 2020-06-12 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad sveikatos priežiūros įstaigos parengė ir patvirtino informacinių sistemų specifikacijas.
Įvertinti perkančiųjų organizacijų vidaus kontrolės sistemą viešųjų pirkimų srityje ir, esant poreikiui, pateikti siūlymus dėl jos stiprinimo.
Viešųjų konsultacijų metu vertinta, kaip veikia perkančiųjų organizacijų vidaus kontrolės sistema. Pastebėta, kad vidaus kontrolę galėtų sustiprinti sisteminis pirkimų vertinimas. Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardinta, kad reikalinga plėtoti ir skelbti viešųjų pirkimų rodiklių švieslentę, kurioje atsispindėtų svarbiausi pamatuojami kiekvienos perkančiosios organizacijos pirkimų rezultatai (VPT jau yra sukūrusi švieslentę ir ją nuolat plėtoja įtraukdama naujus rodiklius: Pirkimų vykdytojų žemėlapis – Švieslentė | Viešųjų pirkimų tarnyba (lrv.lt)). Taip pat svarbu informuoti įstaigų vadovus ir įstaigų savininkus apie tokį jų įstaigos vertinimą, apie galimybes įsivertinti savo pirkimų rezultatus (tai jau daroma renginių metu, ketinama ir toliau informaciją skleisti įvairiais būdais). Be to, manoma, kad rodikliai turėtų būti įtraukti į vadovų vertinimą. Minėtame dokumente taip pat numatyta Viešųjų pirkimų tarnybos veiklą kreipti į sisteminį perkančiųjų organizacijų atliekamų pirkimų ir pirkimų rezultato, vidaus kontrolės sistemos perkančiojoje organizacijoje veikimo vertinimą. Viešųjų pirkimų tarnyba teiks rekomendacijas perkančiosioms organizacijoms, kokiu būdu jos galėtų užtikrinti, kad organizacijoje veikianti viešųjų pirkimų sistema būtų orientuota ne tik į teisėtumą, bet ir į efektyvų pirkimo rezultatą.
Patvirtinti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų peržiūrimos asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazinės kainos.
2020 m. pakeista Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugų bazinių kainų nustatymo metodika (sveikatos apsaugos ministro 2020-08-19 įsakymas Nr. V-1869), kurioje reglamentuoti ASP paslaugų bazinių kainų ar jų balų verčių perskaičiavimo kriterijai. Nuo 2021-01-01 į kitų ASP paslaugų bazinę kainą (metodikos VII sk.) įskaičiuojamos ilgalaikio materialiojo turto (medicinos priemonės), tiesiogiai susijusio su atitinkamos paslaugos teikimu, nusidėvėjimo ir amortizacijos sąnaudos (sveikatos apsaugos ministro 2020-10-14 įsakymas Nr. V-2265). Nuo 2024-01-01 įsigaliojo atnaujinta ASP paslaugų kainų nustatymo metodika (sveikatos apsaugos ministro 2023-11-03 įsakymas Nr. V-1141), kurioje numatyta paslaugų kainų skaičiavimuose naudoti gydymo įstaigų indeksuotų kainų vidurkį pagal Valstybės duomenų agentūros skelbiamus vartotojų kainų indeksus, sprendimą dėl kainų indeksavimo, susijusio su infliacijos augimu, priimant įvertinus jos pokyčius nuo paskutinio paslaugų kainų keitimo, susijusio su išaugusios infliacijos padarinių kompensavimu. Taip pat metodikos pakeitimais skaičiuojant gydymo įstaigų bendrąsias ir administracines bei ūkio sąnaudas bus atsižvelgiama į šių sąnaudų skirtumus pagal tai, kokio lygmens yra gydymo įstaiga.Pagal metodiką išliko kainų nustatymas balais. Apmokant ASP įstaigoms už suteiktas ASP paslaugas, paslaugos bazinė kaina balais yra dauginama iš tuo metu galiojančios balo vertės – taip gaunant paslaugos kainą eurais. Nors patvirtintos paslaugų bazinės kainos balais yra įvertis, gaunamas atsižvelgus į vidutines gydymo įstaigų patiriamas sąnaudas, tačiau tai nėra kaina, kurią gauna gydymo įstaigos. Iki tapdamas gydymo įstaigų gaunama kaina, šis dydis – bazinė kaina balais – gali būti koreguojamas, keičiant balo įkainį eurais ir skiriant papildomus priedus. Ministerija pažymėjo, kad PSDF biudžetas pagal Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstitucinį įstatymą (4 str. 2 d.) turi būti planuojamas, tvirtinamas ir vykdomas taip, kad būtų subalansuotas arba perteklinis. Priimtos apmokėti sąskaitos negali viršyti PSDF pajamų galimybių. ASP paslaugų, apmokamų PSDF biudžeto lėšomis, poreikių tenkinimo masto projektas (sveikatos ministro 2023-07-28 įsakymas Nr. V-862), įvertinus patvirtinto ateinančių metų PSDF biudžeto galimybes, teikiamas tvirtinti sveikatos apsaugos ministrui ne vėliau kaip per 10 darbo dienų po PSDF biudžeto patvirtinimo.Nustatant bazines paslaugų kainas ir jų perskaičiavimo kriterijus būtini teisingi iš gydymo įstaigų periodiškai gaunami duomenys (pagal juos paskaičiuoti objektyvias ASP paslaugų kainas). Ligoninės naudoja skirtingas, tarpusavyje nesuderintas informacines sistemas, o kai kurios išvis tokių nenaudoja. Tai sunkina duomenų perdavimą, analizę ir sprendimų priėmimą. Ministerija numatė sukurti bendrą ligoninių išteklių valdymo ir apskaitos informacinę sistemą (priemonė, numatyta įgyvendinant 2020 m. teiktą rekomendaciją, kurios įgyvendinimo terminas 2026-12-31). Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Įtraukti teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančių institucijų atstovus į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos (toliau − TEVKT) sudėtį.
Teisingumo ministras 2017-03-30 įsakymu Nr. 1R–90 į Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos sudėtį įtraukė Vidaus reikalų ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos atstovus.
Parengti ir patvirtinti Projektų valdymo metodiką, apimančią ir projektų sukurtos naudos įvertinimą.
Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-03-30 įsakymu Nr. VE-232(1.3 E) „Dėl Valstybės įmonės Registrų centro projektų valdymo metodikos patvirtinimo“ buvo patvirtinta Projektų valdymo metodika, kuri apima sukurtos naudos įvertinimą.
Inicijuoti teismo ekspertizės įstaigų žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų, kitų priemonių, padėsiančių sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, svarstymą TEVKT kartu su teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis.
Teisingumo ministerija inicijavo teismo ekspertizės įstaigų žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų, kitų priemonių, padėsiančių sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus, svarstymą Teismo ekspertų veiklos koordinavimo taryboje (TEVKT) kartu su teismo ekspertizės įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančiomis institucijomis:- 2017–02–14 raštu Nr. (1.16)7R–1390 pasiūlė suinteresuotoms institucijoms atlikti žmogiškųjų išteklių ir finansavimo poreikio, vidutinių ekspertizių atlikimo terminų analizę. Lietuvos teismo ekspertizės centras, Valstybinė teismo ekspertizės įstaiga ir Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba nustatė materialiųjų ir žmogiškųjų išteklių poreikį 2018-2020 m. - 2017-06-05 teisingumo ministras įsakymu Nr. 1R-139 sudarė darbo grupę teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti ir vertinti, ar teismo ekspertizės įstaigų konsolidacija padėtų spręsti ekspertų trūkumą ir sutrumpinti ekspertinių tyrimų rezultatų teikimo terminus. Ministerija Vyriausybės kanceliarijai 2019-02-25 pateikė darbo grupės teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo veiksmų planui parengti išvadas. Vyriausybės kanceliarija įpareigojo Vyriausybės strateginės analizės centrą (STRATA) 2020 m. atlikti valstybinių laboratorijų funkcijų ir (ar) jų tinklo optimizavimo tyrimą, kurio rezultatai turėjo būti pateikti 2020 m. IV ketv. Teismo ekspertizės įstaigų konsolidavimo ir laboratorijų optimizavimo procesas stebimas atliekant 2017 m. audito ataskaitoje „Lietuvos Respublikos 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių teisingumas ir valstybės biudžeto vykdymo vertinimas“ pateiktos rekomendacijos „Siekiant efektyviai ekonomiškai ir rezultatyviai panaudoti valstybės biudžeto lėšas, optimizuoti valstybės finansuojamų laboratorijų tinklą“ stebėseną.
Inicijuoti Teismo ekspertizės įstatymo nuostatų, reguliuojančių teismo ekspertizės įstaigų apibrėžtį ir steigimą, peržiūrą.
2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Naujojoje įstatymo redakcijoje patikslinta teismo ekspertizės įstaigos sąvoka, nurodant, jog teismo ekspertizės įstaiga yra valstybės įstaiga ar jos padalinys, kurių pagrindinė paskirtis yra atlikti ekspertinius tyrimus. Įstatymo 22 str. 2 d. papildyta nuostatomis, jog teismo ekspertizės įstaigos savininko teises ir pareigas įgyvendina Vyriausybė arba jos įgaliota valstybės valdymo institucija.
Iki einamųjų metų pabaigos atlikti privačiam subjektui perduoto valdyti ir (ar) naujai sukurto turto būklės vertinimą ir fiksuoti rezultatus.
2015 m. rugpjūčio 18 d. susitarimo Nr. S-240/(1.1.5) G1-80 „Dėl Vaikų ligoninės, VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santariškių klinikų filialo, Vaiko raidos centro veiklos perkėlimo“ įgyvendinimas.Sveikatos apsaugos ministro 2016 m. rugsėjo 27 d. įsakymo Nr. V-1111 įgyvendinimas.
Vadovaujantis Vaikų ligoninės, VšĮ Vilniaus universiteto ligoninės Santaros klinikų filialo, direktoriaus įsakymu (2018-02-12 Nr. V-42) Vaiko raidos centras nuo 2018 m. liepos 1 d. perkeltas į patalpas Kairiūkščio g. 2 ir Santariškių g. 7, Vilniuje iki kol bus pastatytas naujas Vaiko raidos centro pastatas Santariškių g. 7, Vilniuje. Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugoms šiuo metu skirta 17 lovų, naujame pastate numatoma 30 lovų.Pagal ministerijos, Santaros klinikų ir rangovo 2018-06-14 pasirašytą sutartį dėl Vaiko raidos centro ir Pediatrijos korpuso pastatų atlikti projektavimo darbai ir vykdomi Vaiko raidos centro korpuso statybos darbai (numatoma baigti 2021 m. pavasarį).
Atlikti metodinių, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui, poreikio ir mokyklų apsirūpinimo jomis analizę.
Nacionalinė švietimo agentūros įgyvendinamo projekto „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ metu numatyta įsigyti 20 specialiųjų mokymo priemonių komplektų, parengti metodikas darbui su šiomis priemonėmis bei sukurti elektroninį katalogą. Tačiau metodinių, mokymo, ugdymo priemonių, skirtų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui, poreikio ir mokyklų apsirūpinimo jomis analizė, siekiant nustatyti mokymo priemonių poreikį, nebuvo atlikta. Nacionalinė švietimo agentūra 2020 m. gruodžio mėn. atliko bendrojo ugdymo mokyklų apklausą apie turimas specialiąsias mokymo priemones bei jų ir techninės pagalbos priemonių poreikį. Šios apklausos duomenis numatoma naudoti paskirstant Ateities ekonomikos DNR plano ir ES projektų lėšomis įsigytas specialiąsias mokymo priemones bei planuojant jų poreikį.
Atsižvelgiant į 1.3 papunkčio rezultatus, parengti pasiūlymus dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistemos reglamentavimo pakeitimo, aptarti su suinteresuotomis šalimis.
2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą.Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos peržiūra planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. pabaigos. Priemonės stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
2024 m. gruodžio mėn. patvirtinti VPSP projektų (Palangos miesto koncertų salės ir kempingo) rizikų valdymo planai, kuriuose nurodytos identifikuotos rizikos ir jų valdymo priemonės.
Patikslinti LK vado 2011-12-23 įsakymą Nr. V-1326 „Dėl karių, valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, poreikio mokytis Lietuvos kariuomenės mokymo įstaigose nustatymo, kursų planavimo, atrankos ir siuntimo mokytis tvarkos aprašo patvirtinimo“, tobulinant mokymų organizavimo procesą ir didinant mokymų skaičių.
Persvarstyti sveikatos apsaugos ministro 2004 m. rugsėjo 23 d. įsakymą Nr. V-661 „Dėl dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“.
Laukėme teisės aktų pokyčių ir įdiegtų papildomų informacinės sistemos funkcionalumų, kurie užtikrintų peritonine dialize (PD) gydomiems pacientams namuose didesnį vaistinių preparatų ir medicinos priemonių prieinamumą (juos įsigyti nuotoliniu būdu nevykstant į vaistinę (namuose, darbe ar kitose jiems priimtinose vietose)). Nuotolinė prekyba receptiniais vaistais ir kompensuojamomis medicinos pagalbos priemonėmis pradėta taikyti nuo 2022 m. liepos mėn. Tam, kad PD būtų kompensuojama ambulatoriškai (dabar kompensuojama centralizuotai), PD tirpalai turėtų būti įrašyti į Ligų ir kompensuojamųjų vaistų joms gydyti sąrašą (A sąrašą), o PD atlikti skirtos medicinos pagalbos priemonės – į Kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašą (C sąrašą). Taip pat turėtų būti išlaikyta nuostata, kad šių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kaina negali būti didesnė nei kompensuojant juos centralizuotai.Persvarstytas sveikatos apsaugos ministro 2004-09-23 įsakymas Nr. V-661 „Dėl Dializės paslaugų teikimo bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų aprašo patvirtinimo“ ir 2022-12-21 įsakymu Nr. V-1910 patvirtintas naujas Dializės paslaugų teikimo bendrųjų reikalavimų ir paprastosios hemodializės, sudėtingosios hemodializės, peritoninės dializės ir nepertraukiamos pakaitinės inkstų terapijos paslaugų specialiųjų reikalavimų aprašas (įsigaliojo 2023-05-10). Tačiau apraše nepasikeitė nuostatos dėl PD tirpalų ir medicinos priemonių kompensavimo būdo – jie ir toliau kompensuojami tik centralizuotai (sveikatos apsaugos ministro 2019-07-17 įsakymu Nr. 1K-166 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros įstaigų aprūpinimo centralizuotai apmokamais vaistiniais preparatais ir medicinos pagalbos priemonėmis bei jų panaudojimo kontrolės tvarkos aprašas).Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija, vykdydama sveikatos apsaugos viceministro 2017-12-29 pavedimą Nr. 17-422, nuo 2018 m. svarstė PD kompensavimo būdo pakeitimo klausimą, t. y. PD tirpalų įrašymo iš Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąrašo į A sąrašą ir medicinos pagalbos priemonių, skirtų PD atlikti, įrašymo į C sąrašą. Sveikatos apsaugos ministerijos duomenimis, siekiant įgyvendinti rekomendaciją, buvo susidurta su iššūkiais: šiuo metu medicinos pagalbos priemonės, skirtos PD atlikti, yra įtrauktos į PD tirpalų kainą, gamintojai turėjo pateikti PD tirpalų ir atskirai kiekvienos medicinos pagalbos priemonės kainas, kurių suma negalėjo viršyti sumos, už kurią paskutinį kartą PD tirpalai buvo apmokami centralizuotai. 2019 m. sausio mėn. Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių kompensavimo komisija nusprendė, kad pritartų pakeisti PD kompensavimo būdą, jei su gamintojais būtų suderėtos tam tikros sąlygos. Pagal galiojančius teisės aktus vieno iš gamintojų tirpalai negalėjo būti perkelti į A sąrašą, nes apskaičiuota prognozuojama paciento priemoka viršijo galimas didžiausias paciento priemokas už vaistus. Dėl užsitęsusių neproduktyvių diskusijų su tirpalų gamintojais, kurie nėra suinteresuoti, kad būtų pakeistas kompensavimo būdas, komisija 2022-04-27 posėdyje (protokolo Nr. LKV-8/22) nusprendė baigti diskusijas bei netęsti šio klausimo svarstymo iki gamintojai parodys inciatyvą ir sutiks pateikti teisės aktus atitinkančias kainas, nes pakeitus kompensavimo būdą, Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidos turi nedidėti. Ministerija iki 2023 m. gegužės mėn. nėra gavusi jokios informacijos iš gamintojų. Ministerija pažymėjo, kad vaistų ir medicinos pagalbos priemonių tiekimo į rinką ir jų kompensavimo procesas negali būti vykdomas be gamintojo ar rinkodaros teisės turėtojo valios ir kol tirpalai lieka Centralizuotai apmokamų vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių sąraše, Valstybinė ligonių kasa ir toliau užtikrins PD gydomų pacientų aprūpinimą minėtais dializės tirpalais bei priemonėmis.
Parengti Teismo ekspertizės įstatymo pakeitimus, nustatant ekspertizės rūšis, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai.
2020-06-04 priimtas naujos redakcijos Teismo ekspertizės įstatymas Nr. XIII-3028 (įsigaliojo 2020-07-01). Ankstesnės redakcijos Teismo ekspertizės įstatyme neįvardintos ekspertizės rūšys, kurių negali atlikti privatūs teismo ekspertai, taip pat nebuvo apibrėžti objektyvūs kriterijai, kuriais turėtų vadovautis teismo ekspertizės įstaigos vadovas, priimdamas sprendimą neleisti laikyti egzaminų teismo eksperto kvalifikacijai įgyti. Siekiant užtikrinti užsakovų poreikius atitinkančių ekspertinių paslaugų teikimą, Teismo ekspertizės įstatymo:- 21 str. 4 d. nustatytos ekspertizės rūšys, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Naujoje teismo ekspertizės įstatymo redakcijoje nurodoma, kad privatūs teismo ekspertai negali atlikti pinigų banknotų, balistinių, statybinių medžiagų ir kitų gaminių degumo, šūvio pėdsakų, sprogstamųjų medžiagų ir sprogimo pėdsakų, narkotinių ir psichotropinių medžiagų ekspertinių tyrimų, ekspertinių tyrimų, su kuriais susijusi informacija tvarkoma žinybiniuose registruose (daktiloskopinių, deoksiribonukleorūgšties (DNR) analičių), taip pat ekspertinių tyrimų, kurie sudaro valstybės, tarnybos paslaptį, jeigu asmuo neturi leidimo dirbti, susipažinti ar gauti tokią informaciją, ar kuriuos draudžia atlikti kiti įstatymai.- 8 str. 3 d. nustatyta, kad teismo ekspertizės įstaigoje sudaryta kvalifikacinė komisija gali suteikti teismo eksperto kvalifikaciją tos rūšies ekspertizėms, kurios yra atliekamos toje įstaigoje, asmenims, nedirbantiems įstaigoje, bet norintiems įgyti teismo eksperto kvalifikaciją.
Parengti Teismo ekspertizės įstatymo, ir, esant reikalui, kitų įstatymų, pagal kuriuos suteikiama atitinkamoje srityje kvalifikacija, kurios pagrindu asmuo įrašomas į Lietuvos Respublikos teismo ekspertų sąrašą, pakeitimus, nustatant teismo ekspertų, kuriems kvalifikaciją suteikia ne teismo ekspertizės įstaigos, kvalifikacijos patikrinimo tvarką.
Nuo 2020-07-01 įsigaliojo nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija. Įstatymo 5-9 str. yra nustatyti reikalavimai asmenims, siekiantiems tapti teismo ekspertais (6 str.),teismo ekspertų veiklos principai, atsakomybė už Teismo ekspertų profesinės etikos kodekso pažeidimus, skundų nagrinėjimas (5 str.), teismo ekspertų kvalifikacijos suteikimas, patvirtinimas ir pripažinimas, kvalifikacijos pažymėjimo išdavimas ir galiojimas (8 str.) bei teismo ekspertų kvalifikacijos pažymėjimo galiojimo terminas nepratęsimas, galiojimo sustabdymas ir galiojimo sustabdymo panaikinimas, pripažinimas negaliojančiu (9 str.). Pagal naują teisinį reguliavimą TEVKT nagrinėja skundus dėl privačių teismo ekspertų veiksmų, kuriais pažeidžiamas Teismo ekspertų profesinės etikos kodeksas (toliau − kodeksas), tačiau neturi kompetencijos patikrinti tam tikroje profesinėje srityje suteiktos kvalifikacijos, kurios pagrindu asmuo įrašomas į Lietuvos Respublikos teismo ekspertų sąrašą. Tam tikroje profesinėje srityje suteiktą kvalifikaciją gali patikrinti tik toje srityje kvalifikaciją suteikiančios institucijos, kurios disponuoja specialiomis žiniomis. 2020 m. liepos 1 d. įsigaliojusi nauja Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija įpareigojo kvalifikaciją suteikusias institucijas patvirtinti kvalifikacijos patikrinimo tvarką, kai į jas kreipiasi TEVKT, kuriai nagrinėjant skundus dėl kodekso pažeidimų, iškyla pagrįstų abejonių dėl teismo eksperto kvalifikacijos. Vadovaujantis šia įstatymine nuostata, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos direktorius 2021 m. sausio 13 d. įsakymu Nr. V1-4 patvirtino Turto arba verslo vertintojų, vykdančių teismo ekspertų veiklą, kvalifikacijos patikrinimo tvarkos aprašą.
Pasiūlyti Generalinei prokuratūrai peržiūrėti generalinio prokuroro 2011 m. sausio 18 d. įsakymo Nr. I-14 „Dėl rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ nuostatas, kuriose nustatytas prioritetas paskirti ekspertinį tyrimą valstybės ekspertizės įstaigoms.
Teisingumo ministerija 2017–02–01 raštu Nr. (1.16)7R-970 pasiūlė Generalinei prokuratūrai peržiūrėti Generalinio prokuroro rekomendacijas dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo ir apsvarstyti galimybę atsisakyti pirmenybės skirti ekspertinį tyrimą valstybės teismo ekspertizės įstaigoms. Generalinė prokuratūra 2017–03–08 raštu Nr. 17.2–2079 informavo Teisingumo ministeriją, kad minėtas rekomendacijas tikslinga peržiūrėti, kai bus pakeistas Teismo ekspertizės įstatymas, kuriame bus įtvirtintos ekspertizės rūšys, kurių neturės teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Generalinė prokuratūra pažymėjo, kad šiuo metu rekomendacijų keitimas, neturint duomenų apie minėtas ekspertizės rūšis, taip pat apie privačių teismo ekspertų galimybes užtikrinti tyrimo objektų laikymo ir saugojimo sąlygas, būtų formalus, be to, būtina apskaičiuoti papildomų valstybės biudžeto lėšų, kurių pareikalaus pakeitimas, poreikį.Nuo 2020-07-01 įsigaliojus naujai Teismo ekspertizės įstatymo Nr. IX-1161 redakcija, nustatytos ekspertizės rūšys, kurių neturi teisės atlikti privatūs teismo ekspertai. Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2021-02-10 įsakymu Nr. I-26 „Dėl Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2011-01-18 įsakymo Nr. I-14 „Dėl Rekomendacijų dėl užduočių specialistams ir ekspertams skyrimo patvirtinimo“ pakeitimo“ buvo pakeisti Rekomendacijų 6 ir 20 punktai: 6 punkte numatyta, kad užduotis atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę gali būti skiriama valstybės institucijose (įstaigose) dirbantiems ir (ar) privatiems specialistams ar ekspertams; 20 punkte numatyta užduoties atlikti objektų tyrimą ir (ar) ekspertizę inicijavimo ir apmokėjimo tvarka, kai tyrimas skiriamas atlikti privatiems teismo ekspertams ar specialistams.
Pasiūlyti teismo ekspertizės įstaigoms parengti mokymo programas teisėsaugos institucijoms, TEVKT – informuoti apie šias programas teisėsaugos institucijas.
Patvirtintos teisėsaugos institucijų mokymo programos, kuriose įtraukti mokymai teismo ekspertizių klausimais: ikiteisminio tyrimo pareigūnai bus mokomi pagal generalinio komisaro 2016–10–07 įsakymu Nr. 5-V-803 patvirtintą mokymo programą, teisėjai – pagal Teisėjų tarybos 2016–09–30 nutarimu Nr. 13P-98(7.1.2) patvirtintą mokymų programą. Ekspertinių tyrimų užsakovai apie mokymus teismo ekspertizės klausimais informuoti: 2017–01–16 įvykusiame Lietuvos teismo ekspertizės centro išplėstiniame direktorate, kuriame dalyvavo teismų, teisėsaugos institucijų ir prokuratūros atstovai; Taip pat 2016 m. gruodžio 30 d. Generalinei prokuratūrai buvo pateiktas Teismo ekspertų veiklos koordinavimo tarybos pasiūlymas dėl prokurorų mokymų apskrityse.
Priėmus TEĮ pakeitimus, atlikti TEĮ įgyvendinančių teisės aktų peržiūrą ir, esant reikalui, patikslinti juos, kad įstatyme numatytiems subjektams būtų sudarytos vienodos sąlygos atlikti ekspertinius tyrimus.
Teisingumo ministerija 2018-04-12 raštu Nr. (1.16) 7R-2562 informavo, kad atliko Teismo ekspertizės įstatymą įgyvendinančių poįstatyminių teisės aktų pakeitimo poreikio pirminį vertinimą ir nustatė, jog nėra poreikio keisti poįstatyminių teisės aktų.
Dalyvauti bandomajame ERASMUS + Programos (KA 3 – Support for policy reform) projekte. Kartu su projekto partneriais parengti rekomendacijas dėl įtraukiojo švietimo finansavimo politikos formavimo.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija kartu su kitų šalių ministerijomis dalyvavo Europos Specialiojo ir Įtraukiojo Ugdymo Agentūros 2016-2018 m. vykdytame projekte (KA-3) "Įtraukiojo švietimo sistemų finansavimo politika". Parengta projekte dalyvavusių šalių švietimo sistemų finansavimo analizė ir išvados, kurios pateiktos publikacijose ("Financing Policies for Inclusive Education Systems: Final Summary Report", "Policy Guidance Framework"). Atlikus analizę pateiktos įžvalgos bus panaudotos rengiant Švietimo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
Nustatyti pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas.
Papildytas Sveikatos netolygumų mažinimo Lietuvoje 2014-2023 m. veiksmų planas (ministro 2017-11-28 įsakymu Nr. V-1350), numatant "sukurti tikslinių klinikinių programų diagnostikos ir gydymo metodikas, skirtas sveikatos priežiūros specialistams, dirbantiems su <...> vaikais, sergančiais autizmu; su vaikais ir paaugliais, turinčiais sunkių užsitęsusių psichikos ir elgesio sutrikimų <...>". Priemonę vykdo Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikos (Projekto vykdytojas), įgyvendinant ES finansuojamą projektą „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“. Projekto vykdytojo siūlymu nustatyta 17 pagrindinių vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikų, kurias planuojama parengti.
Išgryninus bylų sudėtingumo vertinimo metodikos tobulinimo kryptį, nustatyti optimalų teismo (teisėjo) darbo krūvį, pakeisti teisės aktus ir pritaikyti Lietuvos teismų informacinę sistemą. (Teisėjų taryba)
Teisėjų taryba 2026-05-29 nutarimu Nr. 13P-77-(7.1.2.E) „Dėl darbo grupės Optimalaus teisėjo darbo krūvio nustatymo modeliui peržiūrėti sudėties pakeitimo ir veiklos termino pratęsimo“ nutarė pratęsti Darbo grupei nustatytą terminą peržiūrėti Teisėjų tarybos 2023 m. gruodžio 1 d. nutarimu Nr. 13P-173-(7.1.2.) „Dėl Apylinkės teismo teisėjo optimalaus darbo krūvio nustatymo metodikos patvirtinimo“ patvirtintos Apylinkės teismo teisėjo optimalaus darbo krūvio nustatymo metodikos modeliui iki 2026-11-30.
Parengti ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu patvirtinti Mokinio krepšelio lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikos pataisas, diferencijuojant skiriamą sumą specialiesiems ugdymosi poreikiams tenkinti pagal mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių lygį.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtintas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyti skirtingi ugdymo reikmių koeficientai (pareiginės algos baziniai dydžiai), atsižvelgiant į mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių lygį (aprašo 1 priedo 1.2.3.1, 1.2.3.2, 1.2.3.3, 1.2.3.4 punktai). Pagal patvirtintą tvarką lėšos švietimo pagalbai atskiriamos nuo mokyklų administravimui ir valdymui skirtų lėšų, jos skaičiuojamos pagal nustatytą dydį kiekvienam mokiniui, atsižvelgiant į ugdymo pakopą ir specialiųjų ugdymosi poreikių lygį. Šios lėšos skiriamos pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti, prevencinėms programoms įgyvendinti; mokiniams, turintiems nedidelių arba vidutinių specialiųjų ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases; mokiniams, turintiems didelių arba labai didelių ugdymosi poreikių, integruotiems į bendrąsias klases. Be to, aprašas nustato, kad visos šiam tikslui skirtos lėšos turi būti panaudotos švietimo pagalbai ir negali būti naudojamos kitoms reikmėms. Tačiau minėti pakeitimai iki galo neišsprendė švietimo pagalbos specialistų etatų trūkumo problemos, trūksta apie 4 640 etatų: 2020–2021 m. m. dirba 1 201 socialinis pedagogas, dar reikia apie 150 papildomų jų etatų; dirba 794 psichologai, reikia apie 420 papildomų etatų; dirba 2 235 specialieji pedagogai, logopedai, surdopedagogai ir tiflopedagogai, teikiantys specialiąją pedagoginę pagalbą, trūksta – apie 2 530 etatų; dirba apie 1 900 mokytojų padėjėjų ir gestų kalbos vertėjų, trūksta – apie 1 540 etatų.Įtraukties švietime plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte pagrindinės veiklos ir papildomų lėšų poreikis nukreiptas į bendrojo ugdymo mokyklų pritaikymą ugdyti įvairių ugdymosi poreikių turinčius mokinius, reikalingų specialistų pritraukimą, jų darbo sąlygų gerinimą, kompetencijų tobulinimą. 2021 m. planuojama įsteigti 285 papildomas mokytojų padėjėjų pareigybes (papildomai numatyta 3 685 tūkst. Eur); nuo 2021-09-01 planuojama panaikinti švietimo pagalbos pedagoginių darbuotojų darbo užmokesčio atotrūkį nuo mokytojų darbo užmokesčio ir įsteigti papildomas švietimo pagalbos specialistų pareigybes (papildomai numatyta 10 094 tūkst. Eur). Kadangi švietimo pagalbos prieinamumo užtikrinimas yra tęstinis procesas, priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus dėl įtraukties švietime numatytas veiksmų planas šioms problemoms spręsti ir skiriamos papildomos lėšos švietimo pagalbos specialistų etatams steigti, priemonės stebėseną baigiame.
Siekiant sudaryti galimybę gauti duomenis apie IT pratęsimo priežastis automatiniu būdu, kreiptis į IRD dėl IBPS tobulinimo.
Tarpinstitucinės darbo grupėje dėl IBPS tobulinimo 2025-06-13 posėdyje, prokuratūros atstovai pateikė prašymą tobulinti IBPS, papildyti prašymo pratęsti ikiteisminio tyrimo terminą privalomu lauku, kuriame būtų galima pažymėti pratęsimo priežastį (priežastį pasirenkant iš klasifikatoriaus) ir sudaryti galimybę gauti statistinius duomenis apie IT pratęsimo priežastis automatiniu būdu. Prašymas įtrauktas į poreikius, darbai bus padaryti 2026 m. I pusmetį.
Parengti trūkstamas metodikas ir specialiąsias ugdymo priemones, įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų lėšomis finansuojamus projektus, ir jomis aprūpinti mokyklas.
Nacionalinei švietimo agentūrai įgyvendinant projektą „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas" (1,44 mln. Eur) įsigyjama 20 specialiųjų mokymo priemonių komplektų, rengiamos metodikos darbui su šiomis priemonėmis bei kuriamas elektroninis katalogas. 7 specialiųjų mokymo priemonių metodinių rekomendacijų komplektai jau parengti ir pristatyti specialiojo ugdymo centrams, įvyko mokymai. Projekto metu įsigytos specialiosios mokymui ir ugdymui skirtos techninės pagalbos priemonės bus prieinamos visoms Lietuvos bendrojo ugdymo mokykloms ir skirtos įvairius ugdymosi poreikius turintiems vaikams.Įgyvendinant projektą „Skaitmeninio ugdymo turinio kūrimas ir diegimas“, planuojama sukurti ar adaptuoti specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų kalbiniams gebėjimams ugdyti skirtą programinę įrangą (mokiniams, turintiems kalbos, klausos, mokymosi sunkumų, sulėtėjusią raidą, sensorinės integracijos sutrikimų (autizmas), motorinių įgūdžių sutrikimų, kognityvinių ir mąstymo sutrikimų).Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro (LASUC) iniciatyva į lietuvių kalbą išversta dalis Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijos sistemos įrankių, reikalingų sistemos diegimui bendrojo ugdymo įstaigose, vykdomas metodikos pritaikymas. Ši sistema remiasi įrodymais grįsta veikla bei ugdymo metodais, skatinančiais didinti pozityvių elgesio apraiškų skaičių ir inicijuoja sistemos pokyčius, kuriant į pagalbą orientuotą aplinką, gerinant gyvenimo kokybę bei minimalizuojant elgesio problemas. 2020 m. II ketv. 6 mokyklose pradėtos Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistemos įgyvendinimo veiklos. LASUC organizavo pirmąją nuotolinę tarptautinę konferenciją „Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistemos įgyvendinimas Europoje ir Lietuvoje: geroji patirtis“, skirtą supažindinti šalies pedagogus su Pozityvaus elgesio palaikymo ir intervencijų sistema.Išverstos ir išleistos metodinės rekomendacijos „Pasiruošimas ugdyti vaiką, turintį autizmo spektro sutrikimų“. Leidinyje pateikiami praktiniai patarimai, padedantys sėkmingiau organizuoti vaikų, turinčių autizmo spektro sutrikimų, ugdymą, aptariami klasės pritaikymo, struktūros taikymo dienos rutinoje ir kt. pedagogams aktualiausi klausimai.LASUC organizavo 6 seminarus ,,Vaikų, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų, socialinės interakcijos gerinimo būdai ikimokyklinėse ugdymo įstaigose“, kurių metu pedagogams ir švietimo pagalbos specialistams, susipažinusiems su naujos socialinio elgesio mokymo programos taikymo principais, perduota šiai metodikai diegti reikalinga metodinė medžiaga. Parengtos Funkcinio elgesio vertinimo gairės su elgesio vertinimo įrankiais. Pedagogai apmokomi taikyti funkcinį elgesio vertinimo metodą dirbant su vaikais, turinčiais elgesio sunkumų, LASUC renginių bei konsultacijų metu. Mokyklų aprūpinimas metodikomis ir specialiosiomis ugdymo priemonėmis yra tęstinė veikla, kuriai ypatingas dėmesys skiriamas stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268). Šią veiklą planuojama tęsti įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano ir įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plano priemones.
Parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti Psichikos sveikatos strategijos įgyvendinimo ataskaitą kartu su siūlymais dėl strateginio dokumento, užtikrinsiančio tarpinstitucinį bendradarbiavimą, taip pat dėl atsakingos koordinuojančios institucijos.
Sveikatos apsaugos ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei Psichikos sveikatos strategijos ataskaitą, kuriai Vyriausybė 2017-08-02 nutarimu Nr. 639 pritarė. Ministerija paskirta atsakinga už savižudybių prevencijos priemonių įgyvendinimo koordinavimą. Ji iš esmės atnaujino Vyriausybės sveikatos struktūrinės reformos projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ planą, kuriame numatytas tikslas – iki 2022 m. sumažinti savižudybių skaičių trečdaliu, sukuriant ankstyvojo savižudybių atpažinimo ir kompleksinės pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims teikimo sistemą. 2019–2021 m. suplanuota mokyti Lietuvos gyventojus atpažinti savižudybės rizikos ženklus ir tinkamai į juos reaguoti; mokyti pagalbos teikėjus, psichikos sveikatos priežiūros specialistus, kaip organizuoti ir teikti pagalbą; organizuoti mokymus ir konsultacijas, stiprinančias bendruomenės narių psichikos sveikatą; esant savižudybės krizei, organizuoti psichosocialinį vertinimą ir atvejo vadybos metodo taikymą; skleisti informaciją apie psichikos sveikatos stiprinimą ir pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims galimybes, sukuriant interneto svetainę. Numatyti rezultato rodikliai ir 8 608,0 mln. Eur finansavimas.Sveikatos apsaugos ministro 2019-01-14 įsakymu Nr. V-53 patvirtintame strateginiame veiklos plane suplanuota priemonė užtikrinti savižudybių prevencijos prioritetų nustatymą, ilgojo ir trumpojo laikotarpių savižudybių prevencijos priemonių ir joms įgyvendinti reikiamo finansavimo planavimą. Numatyta 2880,0 tūkst. Eur asignavimų priemonei įgyvendinti, vykdant ankstyvas intervencijas nereguliariai vartojantiems psichoaktyviąsias medžiagas; priklausomybių konsultantų paslaugų teikimui savivaldybėse; psichikos sveikatos kompetencijų didinimui įmonių darbuotojams; mokyklų bendruomenės gebėjimų psichikos sveikatos srityje stiprinimui; psichosocialinio vertinimo organizavimo ir atlikimo mokymams asmens sveikatos priežiūros specialistams; nacionalinės interneto svetainės, skirtos psichikos sveikatai ir emociniam raštingumui stiprinimui, sukūrimui ir mobiliosios programėlės „Pagalba sau“ atnaujinimui ir palaikymui; konferencijos, skirtos aptarti 2019 m. vykdytas iniciatyvas ir veiklas psichikos sveikatos srityje, organizavimui.Seimas 2019-10-17 nutarimu Nr. XIII-2493 patvirtino Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos pakeitimą, kuriame įtrauktas uždavinys „Mažinti savižudybių skaičių“ ir numatytos septynios prioritetinės veiklos kryptys. Siekiama stiprinti savižudiško elgesio supratimą, paremti bendruomenes įgyvendinant savižudybių prevenciją ir tinkamai reaguojant į savižudišką elgesį, geriau identifikuoti pažeidžiamiausias savižudybės grėsmei grupes, tobulinti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumą, kompleksiškumą ir kokybę, sumažinti prieinamumą prie savižudybės priemonių, stiprinti duomenų rinkimą, sisteminius ir atvejų tyrimus bei stebėseną savižudybių prevencijos srityje. Veiklos kryptis įgyvendinti suplanuota per priemones, numatytas Vyriausybės pokyčių krepšelio projekte „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“, ministerijos 2019-2021 metų strateginiame veiklos plane, patvirtintame 2019-01-14 įsakymu Nr. V-53, ir veiklas patvirtintas ministro 2019-07-10 įsakymu Nr. V-806, finansuojamas iš Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšų.Savižudybių problemai spręsti reikalingas glaudus tarpinstitucinis bendradarbiavimas ir kompleksiškumas, tačiau planuojant savižudybių prevencijos priemones, trūksta visų sektorių veiksmų, taip pat nenumatyti tarpiniai priemonių įgyvendinimo terminai, rezultatų įgyvendinimo periodinis matavimas, todėl priemonė įgyvendinta iš dalies.
Kasmet svarstyti galimybę mokinio / klasės krepšelio metodikoje nustatyti fiksuotą lėšų dalį pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti ir pedagoginėms psichologinėms tarnyboms stiprinti.
Vyriausybė 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtino mokyklų finansavimo metodiką, pagal kurią visos švietimo pagalbai – psichologinei, specialiajai pedagoginei ir pan. – skirtos lėšos privalo būti naudojamos tik šiam tikslui, savivaldybė lėšas turi skirstyti tikslingai pagal poreikį. Psichologinei pagalbai savivaldybės turi skirti ne mažiau kaip 100 proc. lėšų, apskaičiuotų pagal pedagoginei psichologinei pagalbai organizuoti, prevencinėms programoms įgyvendinti nustatytą koeficientą ir faktinį mokinių skaičių. Pakeitus Mokyklų finansavimo metodiką, kasmet skiriamų ir panaudojamų lėšų dalis pedagoginei psichologinei pagalbai didėjo, 2019 m. šiai pagalbai organizuoti nustatytas koeficientas buvo 0,0776, 2020 m. – 0,0952. Švietimo pagalbai mokyklose ir pedagoginę psichologinę pagalbą teikiančioms įstaigoms 2019 m. savivaldybės panaudojo 62,4 mln. Eur.
Išanalizuoti ir įvertinti inventorizacijos procedūras nustatančias taisykles, nustatyti konkrečius apskaitos straipsnius, kurių inventorizacija praktikoje gali kelti neaiškumų, ir parengti šių straipsnių inventorizacijos metodines rekomendacijas.Įvertinti tikslingumą ir galimybes sukurti VSAKIS priemones, kurios leistų centralizuotai inventorizuoti viešojo sektoriaus subjektų tarpusavio skolas ir/arba apyvartas.
Siekiant paaiškinti Inventorizacijos taisyklėse (1999-06-03 Vyriausybės nutarimas Nr. 719) nustatytus reikalavimus, Finansų ministerija parengė gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos tarp viešojo sektoriaus subjektų metodines rekomendacijas. Jose pateikti gautinų ir mokėtinų sumų inventorizavimo procedūros ir reikalavimai, būdai ir derinimo tarp viešojo sektoriaus subjektų. Rekomendacijose numatyta galimybė gautinas ir mokėtinas sumas derinti viešojo sektoriaus apskaitos ir ataskaitų konsolidavimo informacinė sistemoje (VSAKIS).
Sukurti konsultavimosi su visuomene gebėjimų ugdymo turinį ir nuolat pildomą jo sklaidos kanalą viešojo sektoriaus atstovams.Konsultavimosi su visuomene gebėjimų ugdymo turinio priemones pristatyti viešojo sektoriaus atstovams (ir atliekantiems prioritetinių teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimą).
Įvertinti ministerijų vykdomų viešųjų konsultacijų brandą (taip pat ir viešųjų konsultacijų, vykdomų dėl galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų, kokybę) ir suformuoti kokybės stiprinimo rekomendacijas.
Pertvarkyti Švietimo ir mokslo ministerijai pavaldžių centrų interneto svetaines, sudarant palankias sąlygas mokykloms naudotis metodinėmis, mokymo, ugdymo priemonėmis, skirtomis specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių ugdymui.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai pavaldžių centrų interneto svetainės atnaujinamos, jose talpinama įvairi medžiaga specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių ugdymo tema.Nacionalinė švietimo agentūra administruoja internetinį portalą Mokykla TV, kur skiriamas dėmesys specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimui ir ugdymui: pateikiami transliacijų įrašai su informacija, kaip atpažinti, ugdyti vaikus su autizmo, kitais specialiais ugdymosi poreikiais, atskleidžiama kai kurių mokyklų, užsienio šalių patirtis, pateikiamas mokomasis filmas. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėje (srvks.lt) skelbiamos rekomendacijos darbui su sutrikusios regos vaikais, vaikais, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų (pvz., leidinys „Pasiruošimas ugdyti vaiką, turintį autizmo spektro sutrikimų“, Funkcinio elgesio vertinimo gairės su elgesio vertinimo įrankiais).Visi parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą prieinama internetu.
Parengti ir patvirtinti sveikatos apsaugos ministro įsakymą „Dėl Pavieniams pacientams gydyti skirtų registruotų vaistinių preparatų, kurių pakuotės paženklintos ir pakuotės lapeliai parengti kitos Europos ekonominės erdvės valstybės kalba, tiekimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.
Patvirtintas Pavieniams pacientams gydyti skirtų registruotų vaistinių preparatų, kurių pakuotės paženklintos ir pakuotės lapeliai parengti kitos Europos ekonominės erdvės valstybės kalba, tiekimo tvarkos aprašas (sveikatos apsaugos ministro 2023-12-06 įsakymas Nr. V-1265) ir pakeisti lydimieji teisės aktai: 2023-12-06 įsakymu Nr. V-1266 - Vardinių vaistinių preparatų įsigijimo taisyklės (2005-05-09 įsakymas Nr. V-374) bei 2023-12-06 įsakymu Nr. V-1267 Receptų rašymo ir vaistinių preparatų, medicinos priemonių (medicinos prietaisų) ir kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių išdavimo (pardavimo) vaistinėse gyventojams ir popierinių receptų saugojimo, išdavus (pardavus) vaistinius preparatus, medicinos priemones (medicinos prietaisus) ir kompensuojamąsias medicinos pagalbos priemones vaistinėje, taisyklės (2022-03-08 įsakymas Nr. 112).
Savivaldybėse organizuoti viešąsias konsultacijas, skatinančias toleranciją neįgaliems asmenims ir visuomenės toleranciją neįgaliesiems švietimo srityje.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019 m. organizavo savivaldybių administracijos švietimo padalinių vadovams seminarą „Kelių į kiekvieno mokinio sėkmę paieškos: ką galime padaryti kartu?“, skirtą užtikrinant palankias sąlygas vaikų ugdymo(si) sėkmei bei projektuoti tolimesnius veiksmus, seminaro metu buvo skaitomi pranešimai, vyko diskusijos. 2019 m. Nacionalinė švietimo agentūra kartu su ŠMSM organizavo viešas paskaitas – diskusijas („Atskirtys ir įtrauktys švietime“, „Gera mokykla: kartu ar atskirai?“) organizuotoje parodoje LITEXPO „Mokomės kartu“. Be to, 2017 m. sukurtas videofilmas „Ką žinome apie autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų ugdymą?“ (ministerija, Ugdymosi plėtotės centras), kuris 2018 m. buvo pristatytas savivaldybių švietimo padalinių vedėjų renginiuose, patalpintas Ugdymo plėtotės centro internetiniame puslapyje, 2019 m. sukurtas vaizdo klipas “Skirtingi bet drauge”, kuris buvo demonstruojamas Vilniaus viešajame transporte. Rengiant Švietimo įstatymo 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45-1 straipsniu įstatymo projektą, buvo vykdytos 3 viešosios konsultacijos su neįgaliuosius atstovaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, jų siūlymai panaudoti rengiant įstatymo pataisas.2020 m. ministerija organizavo 6 viešąsias konsultacijas, kurių metu su įvairiomis suinteresuotomis grupėmis, atstovaujančiomis įvairių ugdymosi poreikių vaikus, jų tėvus, mokytojus ir pagalbos mokiniui specialistus, NVO, buvo siekiama susitarti, kokie konkretūs darbai turi būti atlikti, kai 2024 m. rugsėjį įsigalios Švietimo įstatymo pakeitimas. Visuomenės tolerancijos neįgaliesiems skatinimas yra tęstinė veikla, o priėmus minėtus Švietimo įstatymo pakeitimus, šiai veiklai skiriamas dar didesnis dėmesys. Įtraukties švietime plėtros 2021–2024 metų veiksmų plano projekte, skirtame įgyvendinti minėtus Švietimo įstatymo pakeitimus, siekiama, kad į įtraukties švietime kūrimą įsitrauktų kuo daugiau suinteresuotų asmenų, kad kistų požiūris į įvairius ugdymosi poreikius, negalias ar išskirtinius gebėjimus. Priemonių plane numatyta organizuoti viešąsias konsultacijas, teikti konsultacinę pagalbą savivaldybėms dėl kokybiškos įtraukties švietime; vykdyti viešąsias konsultacijas mokykloms dėl bendrųjų ugdymo planų pritaikymo ir ugdymo turinio individualizavimo mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių.
Švietimo ir mokslo ministerijos ir jai pavaldžių centrų interneto svetainėse periodiškai skelbti informaciją, skatinančią toleranciją neįgaliesiems ir specialiųjų ugdymo poreikių turintiems mokiniams.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto puslapyje skyriuje „Specialusis ugdymas(is), mokymosi ir švietimo pagalba“ skelbiama informacija apie vaikams su specialiaisiais ugdymosi poreikiais skiriamą švietimo pagalbą, pateikiami svarbiausi dokumentai, rekomendacijos, informuojama apie nacionalinius ir tarptautinius renginius, skirtus mokytojams, švietimo politikams ir strategams. Pranešimuose išsamiai informuojama apie Švietimo įstatymo pataisas dėl negalią turinčių vaikų mokymosi artimiausioje mokykloje, pasirengimą tam, ministerijos rengiamas viešąsias konsultacijas mokytojams, švietimo pagalbos specialistams, apie specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų ugdymą per karantiną, pateikiami patarimai tėvams ir socialiniams pedagogams, dirbantiems su autistiškais vaikais, informacija apie galimybes gauti mokymosi pagalbą klausos sutrikimų turintiems mokiniams, taip pat apie gerinamas sąlygas sportuojantiems ir studijuojantiems negalią turintiems asmenims. Sukurtas vaizdo klipas apie galimybes sportuoti, kuriame užfiksuoti ir negalią turintys asmenys.Nacionalinės švietimo agentūros tinklapyje skelbiama informacija, susijusi su asmenų su negalia, specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų įtrauktimi, viešinant ES projektuose sukurtus produktus, anonsuojant renginius, skelbiant Europos specialiojo ir įtraukiojo ugdymo plėtros agentūros naujausią informaciją, susijusią asmenų su negalia, specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų įtraukties klausimais. Paskelbta medžiaga Jungtinių tautų visuotinio švietimo stebėsenos regioninei galutinei ataskaitai Lietuvos inkliuzijos ir švietimo klausimais. Parengta ir nuolat atnaujinama informacija, skirta darbui nuotoliniu būdu su specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiais mokiniais.Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centro interneto svetainėse (lasuc.lt ir srvks.lt), socialinių tinklų (Facebook) paskyrose taip pat viešinama su įtraukties plėtra susijusi informacija, veikla konferencijose, rekomendacijos darbui su sutrikusios regos vaikais, vaikais, turinčių įvairiapusių raidos sutrikimų.Ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų interneto svetainėse pateikiama išsami informacija apie vaikams su specialiaisiais ugdymosi poreikiais skiriamą švietimo pagalbą, įvairi metodinė medžiaga darbui su šiais vaikais, tačiau pasigendama daugiau informacijos, skatinančios visos visuomenės toleranciją neįgaliesiems ir specialiųjų poreikių turintiems mokiniams, todėl priemonę laikome iš dalies įgyvendinta.Įgyvendinant Švietimo įstatymo pakeitimus dėl įtraukties švietime numatoma sukurti rubrikas ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros, Kvalifikacijos ir profesinio mokymo centro, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centro interneto svetainėse ir jose skelbti informaciją apie įtrauktį švietime Lietuvoje ir kitose šalyse.
Peržiūrėti ir patikslinti Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisykles ir ataskaitų formas bei Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio ataskaitų formas:• atsisakant perteklinės, pasikartojančios informacijos, siekiant sumažinti administracinę naštą ir supaprastinti informacijos surinkimą;• patobulinant ataskaitų formas, siekiant aiškesnio informacijos atskleidimo ataskaitų naudotojams.
Finansų ministerija peržiūrėjo ir patikslino Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisykles ir ataskaitų formas. Panaikinta dalis Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto priedų ir žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių ataskaitų formų (Nr. 3 „Finansinės nuomos (lizingo) ir pirkimo išsimokėtinai įsipareigojimų ataskaita“, Nr. 4 „Mokėtinų ir gautinų sumų ataskaita“, mėnesinė ataskaitos forma Nr. 1 „Biudžetinių įstaigų pajamų įmokų į biudžetą, biudžeto pajamų iš mokesčių dalies ir kitų lėšų, skiriamų programoms finansuoti, ataskaita“), patikslintos Valstybės ir savivaldybių biudžetinių įstaigų ir kitų subjektų žemesniojo lygio biudžeto vykdymo ataskaitų sudarymo taisyklės.
Atlikti sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę ir jos pagrindu priimti atitinkamus sprendimus efektyvesniam turto valdymui.
Sveikatos apsaugos ministerija atlikusi sveikatos priežiūros įstaigoms perduoto turto duomenų analizę 2017-07-04 nusprendė, kad turtą, perduotą naudotis savivaldybių įsteigtoms sveikatos priežiūros įstaigoms, tikslinga perduoti 58 savivaldybių nuosavybėn, taip sumažinant ministerijos valdomo turto apimtis. Įgyvendinant šį sprendimą, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais (2017 m. Nr. 751, 775, 776, 777, 778, 804, 994, 2018 m. Nr. 619, 2019 m. Nr. 748) turtas perduotas 58 savivaldybių nuosavybėn.
Atlikti valstybės rezervų teisinio reglamentavimo Lietuvoje ir tarptautinės praktikos analizę.
Organizuoti šalies mastu mokymus visiems asmens sveikatos priežiūros specialistams.
Asmens sveikatos priežiūros specialistams organizuojami mokymai, kaip teikti pagalbą savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims, organizuoti ir atlikti savižudybės krizę išgyvenančio asmens psichosocialinį vertinimą, taikyti atvejo vadybą savižudybės krizę išgyvenusiam asmeniui. Šie specialistai mokomi pagal dvi kvalifikacijos tobulinimo programas: „Savižudybių prevencijos įgūdžių mokymai“ ir „Kaip atpažinti savižudybės pavojų“ (SAFE TALK ir ASIST). Nuo 2018 m. šiems specialistams, greitosios medicinos pagalbos personalui, kitiems asmens sveikatos priežiūros specialistams mokymai savižudybių rizikos atpažinimo, vertinimo ir pagalbos teikimo asmenims, išgyvenantiems krizę, temomis organizuojami nuolat. 2017–2019 m. spalio mėn. SAFE TALK mokymuose dalyvavo 979 asmens sveikatos priežiūros specialistai, o ASIST – 154. Sveikatos apsaugos ministro 2019-04-23 įsakymu Nr. V-479 patvirtintame strateginio plano priemonės „Užtikrinti savižudybių prevencijos prioritetų nustatymą, ilgojo ir trumpojo laikotarpių savižudybių prevencijos priemonių ir joms įgyvendinti reikiamo finansavimo planavimą“ įgyvendinimo veiksmų plane suplanuota stiprinti specialistų, dirbančių psichikos sveikatos srityje, įgūdžius. Organizuojami mokymai vaikų ir paauglių psichiatrams, greitosios medicinos pagalbos personalui, kitiems asmens sveikatos priežiūros specialistams, taip pat nuotolinio mokymosi programos apie pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims algoritmo praktinį taikymą parengimas, numatyta atsakinga institucija ir veikloms skirtos lėšos. 2019 m. suplanuota išmokyti 250 sveikatos priežiūros specialistų ir 500 greitosios medicinos pagalbos darbuotojų, 2020 m. planuojama mokymus tęsti. Padedant Valstybiniam psichikos sveikatos centrui kuriama nuotolinio mokymo programa apie pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims organizavimą, pagal kurią bus apmokomi asmenys, baigę pagalbos teikėjų mokymus, ir kiti asmenys. Sveikatos apsaugos ministerijos parengtame Vyriausybės pokyčio krepšelio projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane numatyta iki 2021 m. išmokyti apie 1200 psichikos sveikatos priežiūros specialistų, o iki 2022 m. išmokyti 40 proc. visų pagalbos teikėjų, kaip organizuoti ir teikti pirmąją emocinę pagalbą savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims.
Organizuoti šalies mastu mokymus visiems vartininkams.
Sveikatos apsaugos ministerijos parengtame Vyriausybės pokyčio krepšelio projekto „Naujų sveikos gyvensenos paskatų sukūrimas ir prevencijos stiprinimas“ plane numatyta iki 2022 m. išmokyti 16 tūkst. asmenų, kaip atpažinti savižudybės riziką, ir 4 tūkst. pagalbos teikėjų – mokėti paklausti ir nukreipti pagalbos. Šiam tikslui pasiekti Sveikatos apsaugos ministerija 2019-04-30 savivaldybių visuomenės sveikatos biurams, kartu su prioritetui „Visuomenės psichikos sveikatos gerinimas“ vykdyti nustatytomis veiklomis rekomendavo tikslines dotacijos lėšas naudoti savižudybių prevencijos mokymams. Be to, savivaldybės šiuos mokymus organizuoja ir savo iniciatyva, naudodamos kitus lėšų šaltinius. 2016–2019 m. savivaldybėse buvo organizuoti savižudybių prevencijos mokymai bendruomenėms ir specialistams, atliekantiems psichosocialinį vertinimą ir teikiantiems ilgalaikę pagalbą. Iki 2019 m. lapkričio mėn. 9 088 asmenys buvo išmokyti atpažinti savižudybės riziką, mokėti paklausti ir nukreipti pagalbos, o 2 677 asmenys išmokyti atpažinti savižudybės riziką ir suteikti pirminę emocinę pagalbą.
Parengti mokslo įrodymais pagrįstą mokymo programą.
Lietuvai adaptuotos 2 programos (SAFE TALK ir ASIST), kurios 2017 m. birželio mėn., kaip kvalifikacijos tobulinimo programos, suderintos sveikatos apsaugos ministro 2011-06-28 įsakymo Nr. V-645 nustatyta tvarka.
Parengti pagalbos su savižudybės rizika susijusiems asmenims teikimo gaires.
Sveikatos apsaugos ministras 2018-07-26 įsakymu Nr. V-859 patvirtino Pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems, savižudybės krizę išgyvenantiems ir savižudybės krizę išgyvenusiems asmenims teikimo tvarkos aprašą, kuriame nustatė asmens savižudybės grėsmės nustatymo ir pagalbos savižudybės grėsmę patiriantiems asmenims organizavimo ir teikimo, skubios pagalbos šią krizę išgyvenančiam asmeniui teikimo asmens sveikatos priežiūros įstaigoje, tęstinės pagalbos asmeniui, kuriam buvo teikiama skubi pagalba, teikimo tvarkas. Į apraše nustatytą pagalbos teikėjų apibrėžimą neįtraukti statutiniai pareigūnai dėl jiems nepriskirtinų kompetencijų. Aprašas netaikomas, kai savižudybės grėsmę patiriantis asmuo pats telefonu ar kitomis ryšio priemonėmis kreipiasi emocinės pagalbos į emocinės paramos tarnybą, Bendrąjį pagalbos centrą, greitosios medicinos pagalbos tarnybą, sveikatos priežiūros, švietimo bei socialinių paslaugų įstaigas. Aprašas nereglamentuoja, kam ir kaip nukreipti asmenį įvykus artimojo giminaičio ar kito artimo asmens savižudybei, nes šio aprašo objektas yra tik savižudybės grėsmę patiriantys asmenys, t. y., asmenys, kurie ketina žudytis ir (ar) tyčia žalojasi. Kriziniams įvykiams valdyti švietimo ir mokslo ministro 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229 patvirtintos krizių valdymo mokyklose rekomendacijos. Po krizinio įvykio skubi psichologinė pagalba atitinkamos sistemos ribose taip pat teikiama kariams, policijos bei priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnybos pareigūnams bei jų artimiesiems. Sveikatos apsaugos ministras 2020-09-09 įsakymu Nr. V-2008 patvirtino Nacionalinį savižudybių prevencijos veiksmų planą 2020–2024 m. Jame numatyti trys pagrindiniai uždaviniai, apimantys psichikos sveikatos stiprinimo ir prevencines veiklas labiausiai pažeidžiamoms grupėms, psichologinės pagalbos prieinamumą, kokybę ir nuoseklumą, bei stebėsenos sistemos sukūrimą ir tobulinimą. Didinant pagalbos prieinamumą bandžiusių nusižudyti ir nusižudžiusių asmenų artimiesiems, suplanuota plėtoti savitarpio pagalbos grupių veiklą ir tęstinę pagalbą. Taip pat numatyta visose emocinės paramos linijose parengti ir patvirtinti pagalbos teikimo algoritmus šią grėsmę išgyvenantiems asmenims; sistemingai vertinti pagalbos šią grėsmę patiriantiems asmenims sistemos veikimą bei teikti rekomendacijas dėl jos tobulinimo.Priemonės stebėseną baigiame ir laikome ją iš dalies įgyvendinta, nes tvarkos aprašas nereglamentuoja didelės dalies asmenų, institucijų, kurie gali susidurti su ketinančiais ar bandančiais žudytis, veiksmų, pvz., policijos, priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo, Užimtumo tarnybos darbuotojų ir kt.; taip pat jame nenumatyti veiksmai, kam ir kaip nukreipti asmenį įvykus artimojo giminaičio ar kito artimo asmens savižudybei.
Peržiūrėti / koreguoti pedagoginės psichologinės pagalbos teikimo modelį ir stiprinti psichologinės pagalbos išteklius savivaldybių pedagoginėse psichologinėse tarnybose.
Siekiant atliepti psichologinės pagalbos teikimo poreikį mokyklose ir savivaldybių pedagoginėse psichologinėse ir švietimo pagalbos tarnybose, švietimo ir mokslo ministro 2018-04-05 įsakymu Nr. V-317 psichologinės pagalbos plėtrai 2018–2019 m. skirta 3,8 mln. Eur. Įgyvendinamo ES projekto „Saugios aplinkos mokykloje kūrimas II“ lėšomis 2019 m. psichologinė pagalba buvo teikiama 758 ikimokyklinio ugdymo įstaigose, bendrojo ugdymo mokyklose ir profesinio rengimo įstaigose (toliau – mokyklos). Iš viso buvo įsteigta 118,4 psichologo pareigybių mokyklose ir pedagoginėse psichologinėse/ švietimo pagalbos tarnybose, pirktos psichologinės pagalbos paslaugos savivaldybėse. Šios pagalbos plėtrai 2019 m. panaudota 2,9 mln. Eur. Tęsiant plėtrą 2020 m. tam skirta 1,5 mln. Eur. Įsteigtos 75 psichologų pareigybės mokyklose, 20 psichologų pareigybių pedagoginėse psichologinėse tarnybose / švietimo pagalbos tarnybose. Tobulinamas Vaikų įtraukties mokytis ir įvairiapusio ugdymo veiksmų planas, kuriame siūloma įtraukti priemones, susijusias su psichologinės pagalbos plėtra savivaldybėse iš valstybės biudžeto lėšų.Švietimo ir mokslo ministras 2018-03-08 įsakymu Nr. V-229 patvirtino rekomendacijas dėl krizių valdymo mokyklose. 2018–2019 m. organizuoti mokymai krizių valdymo mokyklose tema. Iki 2022 m. siekiama, kad visų ugdymo įstaigų vaiko gerovės komisijų, krizių valdymo komandų atstovai (bent po vieną atstovą) būtų dalyvavę mokymuose, skirtuose įgyvendinti ministerijos rekomendacijas dėl krizių valdymo mokyklose.2018 m. patvirtintas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimas (4 str. 5 d. 12 p.), kuris leidžia nepanaudotas savivaldybių biudžetų lėšas, skirtas piniginei socialinei paramai, skirti psichologų ir kitų švietimo pagalbos specialistų pareigybių išlaikymui. Pedagoginės psichologinės pagalbos modelį 2020 m. buvo numatyta pertvarkyti ES lėšomis atlikus modelio ekspertinį vertinimą (turintį apimti detalią pedagoginės psichologinės pagalbos prieinamumo ir efektyvumo analizę, poreikio prognozę) ir pateikus rekomendacijas dėl jo tobulinimo, efektyvesnio turimų žmogiškųjų ir finansinių šalies išteklių panaudojimo, skatinančio įtraukties ugdyme plėtrą. Dėl COVID-19 pandemijos projekto vykdymas užsitęsė. Ekspertinio vertinimo ataskaita parengta 2021-04-21 ir skelbiama ministerijos interneto puslapyje: https://www.smm.lt/web/lt/teisine-inforamcija/tyrimai-analizes/leidiniai-svietimo-problemos-analize/svietimo-pagalba. Atliktas Lietuvos pedagoginio psichologinio pagalbos modelio ekspertinis vertinimas parodė, kad vienas didžiausių iššūkių užtikrinant pagalbos prieinamumą ir veiksmingumą, yra švietimo pagalbos specialistų stoka, taip pat šių specialistų, ugdymo įstaigų vadovų ir mokytojų nuolatinis kompetencijų tobulinimo poreikis. Pateiktos rekomendacijos dėl pedagoginės psichologinės pagalbos ir jos modelio tobulinimo.Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2021-10-14 įsakymu Nr. V-1879 patvirtino Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 str. pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ str. nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planą, numatė priemones, atliepiančias Lietuvos pedagoginio psichologinio pagalbos modelio ekspertinio vertinimo rekomendacijas (3 uždavinio priemonės sudaryti sąlygas asmenims, kurie neturi mokyklos ar psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos psichologo pareigybei būtinos kvalifikacijos ar kompetencijos, ją įgyti, plėsti ir stiprinti psichologinės pagalbos tarnybos /švietimo pagalbos tarnybos specialistų kompetencijas, skirtas tikslinis finansavimas 100 asmenų pagal nustatytas trūkstamas kompetencijas).
Peržiūrėti teisės aktus, reglamentuojančius asmens sveikatos priežiūros įstaigose dirbančių psichoterapeutų veiklą ir jų teikiamas paslaugas, ir parengti sveikatos apsaugos ministro įsakymų projektą (-us).
Sveikatos apsaugos ministras 2018-05-30 įsakymu Nr. V-627 patvirtino Lietuvos medicinos normą MN 162:2018 „Medicinos psichologas", kurioje nustatė medicinos psichologo kompetencijas išmanyti, pasirinkti ir taikyti psichoterapijos technikas, atpažinti paciento savižudišką elgesį, įvertinti savižudybės riziką ir suteikti reikiamą pagalbą. Nuo 2020-01-01 pradedamas medicinos psichologo licencijavimas. Lietuvos medicinos normose MN 53:2005 „Gydytojas psichiatras“ ir MN 114:2005 „Gydytojas vaikų ir paauglių psichiatras“ nustatyta, kad jie turi išmanyti psichoterapijos indikacijas, bet nedetalizuotos kompetencijos taikyti psichoterapiją. Vadovaujantis ministro įsakymu (2004-09-29 Nr. V-680), psichoterapija yra siaura medicinos praktika, kuria gali verstis visų profesinių kvalifikacijų gydytojai, kurie privalo turėti licenciją verstis medicinos praktika ir Vilniaus universiteto ar Lietuvos sveikatos mokslų universiteto išduotą nustatytos trukmės įvadinio kurso baigimo pažymėjimą. Gydytojai, kurie verčiasi psichoterapija, savo teorines žinias ir praktinius įgūdžius privalo atnaujinti ne mažiau kaip po 36 val. per penkerius metus. Specialistams organizuojami mokymai pagal kvalifikacijos tobulinimo programą „Savižudybių prevencijos įgūdžių mokymai“ (SAFE TALK), kuri padeda užtikrinti kokybiškų psichoterapijos paslaugų teikimą. Sveikatos apsaugos ministras 2019-11-13 įsakymu Nr. V-1292 patvirtino Psichoterapijos paslaugų teikimo ir apmokėjimo PSDF biudžeto lėšomis tvarką. Nustatė, kad psichoterapijos metodą gali taikyti bet kurios profesinės kvalifikacijos gydytojas, slaugytojas, akušeris, medicinos psichologas, pabaigęs Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ar Vilniaus universiteto vykdomą bendrai abiejų universitetų nustatyto turinio ne mažesnės nei 4 metų trukmės Psichoterapijos metodo mokymo programą bei turintis tai patvirtinantį pažymėjimą arba užsienyje baigęs psichoterapijos metodo mokymo programą, kuri atitinka šią programą, ir turintis vieno ar kito minėtų universitetų išduotą tai patvirtinantį dokumentą. Nustatyti aiškūs reikalavimai kvalifikacijos įgijimui specialistams, taikantiems psichoterapijos metodus (seansus), bei nuo 24 iki 30 seansų padidinamas iš PSDF lėšų vienam pacientui per metus finansuojamas seansų skaičius. Ministerijos nuomone, kompetencijos įgyjamos universitetuose psichoterapijos metodo mokymo programos metu, todėl detaliau nereglamentuojamos.Ministerija, apsvarsčiusi esamą teisinį reglamentavimą, nusprendė nenustatyti daugiau papildomų psichoterapeuto kompetencijas, kvalifikacijos kėlimą, atsakomybę bei veiklos licencijavimą reglamentuojančių teisės aktų. Nuspręsta, kad sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtinti reikalavimai dėl psichoterapijos paslaugų bus svarstomi, kai bus priimtas Psichoterapeutų praktinės veiklos įstatymas.
Atnaujinta švietimo ir mokslo stebėsenos koordinavimo grupės sudėtis (ministro įsakymai 2017-11-16 Nr. V-887 ir 2019-04-25 Nr. V-480).
Atnaujinti Valstybės (strateginių) švietimo stebėsenos rodiklių sąrašą.
Ministerija panaikino nepamatuojamus valstybės (strateginius) švietimo stebėsenos rodiklius (2018-12-07 ministro įsak. V-1007). Švietimo stebėsenos rodikliai pakeisti 2019-05-22 ministro įsakymu Nr. V-620. Parengtas ir patvirtintas (2018-08-03 ministro įsak. Nr. V-688) valstybės (strateginių) mokslo stebėsenos rodiklių sąrašas. Šis sąrašas atnaujintas (2020-11-06 ministro įsak. Nr. V-1703) ir patvirtinti rodiklių aprašai (2020-11-26 Nacionalinės švietimo agentūros direktorės įsak. Nr. VK-622). Rodiklių stebėseną kasmet vykdo Nacionalinė švietimo agentūra Švietimo valdymo informacinėje sistemoje.
Imtis priemonių siekiant užtikrinti finansavimo galimybes naujos metodikos, padėsiančios vykdyti prokurorų ir jų padėjėjų poreikio nustatymą, įgyvendinimui.
Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų išbandyti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).
Ministerija informavo, kad 2021 m. II -III ketv. įvyko mokyklų įsivertinimo metodikų išbandymai. Parengus 40 įsivertinimo konsultantų bei 60 išorės vertintojų, šių metodikų išbandymas buvo atliktas 20 ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų.
Parengtas ir patvirtintas dokumentas, kuriuo bendrojo ugdymo mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos kartu su mokyklomis įpareigojamos periodiškai vertinti kiekvienos mokyklos plano įgyvendinimą, ir užtikrinti bendrų duomenų apie pažangą pagal planus viešinimą.
Kadangi nenumatytas įpareigojimas visoms mokykloms rengti kokybės gerinimo planus, o vadovaujantis Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašu (2018 m. sausio 3 d. įsakymas Nr. V-9) mokyklų kokybės gerinimo planai neparengti, priemonė dėl kiekvienos mokyklos plano įgyvendinimo vertinimo ir duomenų apie planus viešinimo nebeaktuali. Stebėsena baigiama.
Atlikti įgyvendintų nacionalinių mokslo programų paskesnįjį (lot. - ex post) įvertinimą. Rekomendacijas, gautas po paskesniojo įvertinimo, įdiegti įgyvendinant vykdomas nacionalines mokslo programas ir rengiant naujas.
Lietuvos mokslo taryba, įgyvendindama rekomendaciją, pagal pirmąją jos priemonę atliko šešių nacionalinių mokslo programų paskesnįjį vertinimą ir jo rezultatus 2019 m. pradžioje paskelbė savo interneto svetainėje.
Atlikti mokslininkų grupių projektų (MIP) įgyvendintos dalies paskesnįjį įvertinimą ir gautas rekomendacijas įdiegti tęsiant šią veiklą.
Taryba atliko mokslininkų grupių projektų įgyvendintos dalies paskesnįjį įvertinimą, kurį 2020 m. balandžio mėn. paskelbė savo internetinėje svetainėje. Atsižvelgusi į ekspertų pateiktas rekomendacijas ir išvadas, planuodama lėšas atitinkamų metų programinio konkursinio finansavimo priemonių kvietimams, yra priėmusi sprendimą mokslininkų grupių projektų kvietimą vykdyti kiekvienais metais, taip pat siekti, įvertinus valstybės finansines galimybes, kad didėtų finansavimo apimtis minėtai priemonei.
Investicijų skatinimo ir pramonės plėtros 2014-2020 m. programos peržiūra ir patikslinimas numatant TUI pritraukimo uždavinius, prioritetus, vertinimo kriterijus. Tuo siekiama, kad būtų apibrėžti valstybės siekiai, susiję su vidaus ir užsienio investicijų skatinimu, pagal ūkio sektorius ir šakas, jų kuriamą pridedamąją vertę. Įvardytos prioritetinės šalys, iš kurių siekiama pritraukti investicijas.
2021–2030 metų Nacionaliniame pažangos plane, patvirtintame Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998, numatytas uždavinys (1.5.) „Pritraukti tiesiogines užsienio ir vietines investicijas". Pažymėtina, kad Ekonomikos ir inovacijų ministerija, siekdama užtikrinti bendrą ir ilgalaikę tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politiką, jos tikslus ir uždavinius įtraukė į šį planą, o rengiamoje plėtros programoje bus detalizuotas bendrų šio plano tikslų ir uždavinių įgyvendinimas.
Paramos priemonių LEZ ir pramonės parkų inžinerinei infrastruktūrai įrengti sukūrimas, konsoliduojant finansinius išteklius.
Siekiant konsoliduoti valstybės biudžeto lėšas užtikrinant investicijoms patrauklių teritorijų vystymą, 2019–2020 m. Ekonomikos ir inovacijų ministerija buvo įsitraukusi į Susisiekimo ministerijos Kelių priežiūros ir plėtros programą ir teikė rekomendacijas dėl kelių, vedančių į teritorijas, kuriose kuriamos darbo vietos, finansavimo. 2020 m. DNR plane buvo numatytas finansavimas laisvųjų ekonominių zonų ir kitų pramoninių teritorijų infrastruktūros sutvarkymui. 2021 m. balandžio mėn. Ekonomikos ir inovacijų ministerija atnaujino Investicinio žemės sklypo, iki kurio ribos ir (ar) kurio ribose įrengiama ir (ar) sutvarkoma infrastruktūra, kriterijų ir infrastruktūros iki investicinio žemės sklypo ribos ir (ar) jo ribose įrengimo ir (ar) sutvarkymo ir (ar) investicinio žemės sklypo vystymo valstybės (savivaldybės) lėšomis tvarkos aprašą. Šios priemonės lėšomis ir toliau bus vystoma investicijoms patrauklios teritorijos.
Inicijuoti tarpinstitucines konsultacijas dėl bendrų rezervų sudarymo ir valdymo principų sąsajoje su valstybės skolinimosi politika.
Peržiūrėti ir atnaujinti viešųjų konsultacijų organizavimo metodines priemones ir įrankius, parenkant vartotojams patogų jų naudojimo formatą.
Parengti teisės aktus dėl naujų farmacinės rūpybos paslaugų teikimo vaistinėse ir juos patvirtinti.
Atlikti farmacinės rūpybos paslaugų vertinimą, apimantį teikimo apimtis, ir (ar) tikslinti teisės aktus dėl paslaugų finansavimo
Sukurtos pakankamos kontrolės priemonės skirtos darbo vietų aprūpinimo IT priemonėmis nuolatiniam poreikio nustatymui ir užtikrinimui, kad visos darbo vietos būtų tinkamai aprūpintos.
Įgyvendinant 1.11. priemonę, sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2019-11-15 Nr. V-1296) buvo pakeistas Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašas, kuriame numatyta, kad, siekdamas užtikrinti tinkamą asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės valdymą ir gerinimą, įstaigos vadovas nustato darbo vietų aprūpinimo informacinių technologijų priemonėmis poreikį, užtikrina jų tinkamą aprūpinimą informacinių technologijų priemonėmis ir organizuoja darbo vietų aprūpinimo informacinių technologijų priemonėmis bei jų funkcionavimo kontrolę.
Parengti ir įgyvendinti veiksmų planą, kaip pagerinti rodiklių pasiekimą.
Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų parengti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).
Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo kokybės vertinimo (išorės ir vidaus) sistema kuriama įgyvendinant ES SF projektą „Neformaliojo vaikų švietimo, ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo vertinimo, įsivertinimo tobulinimas ir plėtotė“. 2022 m. birželio 2 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-908 patvirtintas Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės išorinio vertinimo organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/4a3525c0e27911ec8d9390588bf2de65 ) bei parengta ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų įsivertinimo metodika ( https://www.nsa.smm.lt/projektai/wp-content/uploads/2022/02/IPUMokyklu-veiklos-kokybes-isivertinimo-metodika.pdf ). Planuojama, jei bus skiriama lėšų, nuo 2023 metų per ateinančius 5 metus atlikti visų ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių įstaigų (tiek savivaldybės, tiek privačių) atlikti išorinį vertinimą.
Reglamentavus kiekvieną farmacinės rūpybos paslaugą viešinti jas SAM pasirinktais būdais, įtraukiant pacientus, sveikatos priežiūros specialistus, farmacijos specialistus bei šias grupes vienijančias organizacijas.
2021 m. įvertinti ne mažiau kaip 40 mokyklų ir sudaryti planą dėl tolesnių metų mokyklų išorinio vertinimo.
Ministerija informavo, kad 2021 m. išorinis vertinimas atliktas 30 bendrojo ugdymo mokyklų, stebėtos 1553 pamokos. Vykdant LRV programos įgyvendinimo priemonių plano veiksmą 1.2.1 "Patvirtinti būtinuosius savivaldybių ir mokyklų stebėsenos rodiklius, vadovaujantis ES valstybių narių švietimo kokybės užtikrinimo praktikomis bei Geros mokyklos koncepsija, peržiūrėti mokyklų veiklos išorinio vertinimo ir įsivertinimo metodikas susitelkiant į rizikos vertinimą", Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2021-12-27 įsakymu Nr. V-2308 patvirtino būtinuosius savivaldybių ir mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, švietimo stebėsenos rodiklius. 2021 m. peržiūrėtos mokyklų veiklos išorinio vertinimo ir įsivertinimo metodikos. Mokslininkai pateikė siūlymus dėl išorinio vertinimo ir įsivertinimo modelio tobulinimo. Rizikos vertinimas prasidėjo 2022 m. gegužės mėn. ir turi baigtis lapkričio- gruodžio mėn. 2021 m. atliktas teminis išorinis vertinimas 30 bendrojo ugdymo mokyklų, 2022 m. - 31 mokykloje. Teminio išorinio vertinimo tikslas – išryškinti mokyklos veiklos kryptingumą organizuojant įtraukųjį ugdymą. 2021 ir 2022 m. vertinimo metu mokyklos veikla vertinama vadovaujantis rodikliais bei klausimais, nustatytais Švietimo, sporto ir mokslo ministro 2021 m. liepos 9 d. įsakymu Nr. V-1254 „Dėl mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, veiklos teminio išorinio vertinimo, organizuojamo 2021–2022 metais, temos, klausimų ir vertinimo rodiklių nustatymo“. 2021 vertintų mokyklų rezultatų apžvalga skelbiama: 2021-m.-teminio-isorinio-vertinimo-ataskaita_22-3-3-GV_TA.pdf (smm.lt)Mokyklų vertinimo ataskaitas galima rasti čia:Nacionalinė švietimo agentūra - » Išorinio vertinimo rezultatai (smm.lt)2022 m. suplanuotas 150 bendrojo ugdymo mokyklų grįžtamasis rizikos išorinis vertinimas. Iki 2022 m. liepos 8 d. šio tipo vertinimas atliktas 17 mokyklų.
Patvirtinti Ūkio ministro įsakymą „Dėl laisvųjų ekonominių zonų ir jų valdymo bendrovių, pramonės parkų ir jų operatorių veiklos stebėsenos atlikimo tvarkos aprašą“.
LEZ stebėsenos tvarka patvirtinta ūkio ministro 2018-06-01 įsakymu Nr. 4-338 „Dėl LR veikiančių LEZ verslo planų įgyvendinimo, LEZ veikiančių įmonių ir LEZ valdymo bendrovių veiklos rezultatų stebėsenos atlikimo tvarkos aprašo ir duomenų apie LEZ valdymo bendrovių ir LEZ įmonių veiklą bei jų veiklos rezultatus sąrašo formos patvirtinimo“.
Regioninės specializacijos (pasiūlymų konkretiems regionams dėl prioritetinių specializacijos krypčių) nustatymas ir integravimas į rengiamą naujos redakcijos Lietuvos Respublikos bendrąjį planą (projektą).
1. Naujojo Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano valstybės teritorijos erdvinio vystymo kryptys ir teritorijos naudojimo funkciniai prioritetai patvirtinti 2020-06-04. Seimo nutarimu Nr. XIII-3021. Pasibaigus šio plano viešųjų konsultacijų laikotarpiui, 2020-10-05 buvo pritarta jo konkretizuotiems sprendiniams, kurių III skirsnyje „Lietuvos Regionai 2030“ įtrauktos regionų specializacijos pagal prioritetines investicijų pritraukimo kryptis.2. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino Strateginio valdymo metodiką, kuri nustato regiono plėtros planų (toliau – RPPl) rengimo tvarką ir tai, kad regiono plėtros taryba rengdama RPPl įvertina regiono potencialą, plėtros uždavinius ir jų rezultato rodiklius; nustato pagrindines problemas, jų priežastis regione ir sąsajas su Regiono plėtros programoje nurodytais Nacionalinio pažangos plano pažangos uždaviniais ar jų dalimis.RPPl projektas metodikoje nustatyta tvarka derinamas su Vidaus reikalų ir kitomis ministerijomis, su kurioms priskirtomis valstybės veiklos sritimis yra susiję RPPl siekiami poveikio rodikliai, taip pat su bendrojo plano ir horizontaliųjų principų koordinatoriais. Vidaus reikalų ministerija ir metodikoje nurodytos institucijos, vertindamos RPPl projektą ir teikdamos išvadas, pagal kompetenciją nustato, ar šio projekto nuostatos neprieštarauja Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano privalomosioms nuostatoms.
Pereinamuoju laikotarpiu, iki kol pradės veikti naujoji Prokurorų ir prokuratūrų darbo krūvių vertinimo ir nustatymo metodika, vertinti prokurorų, išeisiančių į valstybinę pensiją per artimiausius 5 m., skaičių, vadovaujantis Prokurorų pareigybių poreikio nustatymo metodika. Kasmet vykdyti prokurorų poreikio kiekviename prokuratūros padalinyje analizę ir komplektuoti ar steigti prokurorų pareigybes atsižvelgus į gautas išvadas ar rezultatus.
Generalinė prokuratūra informavo, kad vertinama prokurorų, išeisiančių į valstybinę pensiją per artimiausius 5 m., skaičius, vadovaujantis Prokurorų pareigybių poreikio nustatymo metodika. Kasmet bus vykdoma prokurorų poreikio kiekviename prokuratūros padalinyje analizė ir komplektuojamos ar steigiamos prokurorų pareigybės atsižvelgus į gautas išvadas ar rezultatus.
Parengtas ir patvirtintas dokumentas, kuriuo bendrojo ugdymo mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos kartu su mokyklomis įpareigojamos parengti ugdymo kokybės gerinimo planus, naudojant atitinkamai išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenis ir / arba valstybinių brandos egzaminų (VBE), pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo (PUPP), nacionalinių mokinių pasiekimų patikrinimų (standartizuoti mokinių pasiekimų vertinimai) rezultatus.
Švietimo ir mokslo ministro 2018 m. sausio 3 d. įsakymu Nr. V-9 patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas. Jame nustatyta, kaip teikiama pagalba mokyklai, kaip sudaromas ir įgyvendinamas kokybės gerinimo planas, atsižvelgiant į vadovo metų veiklos ataskaitos vertinimo rezultatus (ataskaitą įvertinus nepatenkinamai). Tačiau jame nenumatyta kokybės gerinimo planus rengti visoms mokykloms, be to, planų rengimas nesiejamas su išorinio mokyklų veiklos kokybės vertinimo duomenimis ir/arba standartizuotų mokinių pasiekimų vertinimų ir tyrimų rezultatais. Vadovaujantis aprašu, parengus ir įgyvendinus kokybės gerinimo planą, rengiama kokybės gerinimo ataskaita ir teikiama kartu su vadovo metų veiklos vertinimo ataskaita vertinančiai institucijai (steigėjui). Ministerijos nuomone, Kokybės gerinimo priežiūros tvarka dėl kokybės gerinimo planų rengimo mokykloms taikoma tik kraštutiniu atveju. Remiantis šia tvarka kokybės gerinimo planai nebuvo rengiami.Ministerija informavo, kad kokybės krepšelio projekte dalyvaujančioms mokykloms (tiek turinčioms stiprią, tiek silpną geros mokyklos požymių raišką), kokybės gerinimo planų rengimas būtinas. Šiuos planus rengia 180 kokybės krepšelio projekte dalyvaujančių mokyklų. Mokinių pasiekimų rezultatais naudojamasi atrenkant galimai rizikingas mokyklas, kuriose atliekamas išorinis rizikos vertinimas, po kurio mokyklai teikiama pagalba planuojant veiklos tobulinimą ir vykdant kokybės gerinimo priemones.Kadangi ministerija neplanuoja imtis veiksmų įpareigojant visas mokyklas rengti kokybės gerinimo planus, priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimas dėl įgaliojimų parengti ir paskelbti rekomendacijas savivaldybėms suteikimo.
Vyriausybė 2018-03-28 posėdyje priėmė šiuos nutarimus:1.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 313 „Dėl LR Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ pakeitimo“;2.LR Vyriausybės nutarimas Nr. 314 „Dėl LR Vyriausybės nutarimo „Dėl LR Vyriausybės 2010 m. liepos 14 d. nutarimo Nr. 1052 „Dėl Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo gairių aprašo patvirtinimo“.Nutarime Nr. 314 pakeistas 6.2 papunktis, aiškiau nurodant, kad savivaldybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms ir savivaldybių institucijoms, įgyvendinančioms savivaldybei nuosavybės teise priklausančių akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų suteikiamas turtines ir neturtines teises, rekomenduojama siekti, kad savivaldybių jmonės ir akcinės bendrovės arba uždarosios akcinės bendrovės, kurių savivaldybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 visų balsų šios bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime, mutatis mutandis laikytųsi Ūkio ministerijos tvirtinamų valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų ir kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu teiktų informaciją apie jų vykdomus specialiuosius įpareigojimus.Nutarime Nr. 313 pateiktos rekomendacijos savivaldybėms, vadovaujantis Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 665 „Dėl Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis dėl valstybės valdomų įmonių strategijų ir jų įgyvendinimo, taip pat dėl valstybės valdomų bendrovių stebėtojų tarybos ir valdybos narių atlygio, nustatyti savivaldybės valdomų įmonių strategijų sudarymo, atnaujinimo ir jų įgyvendinimo gaires bei patvirtinti savivaldybės valdomų įmonių vadovų darbo užmokesčio, taip pat atlygio savivaldybės valdomose įmonėse sudaromų stebėtojų tarybų, valdybų, komitetų nariams nustatymo tvarką.
Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant nustatyti pareigą kompetentingai institucijai periodiškai vertinti SKĮ reikalingumą bei kriterijus.
Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas ir su juo susijusių 6 įstatymų pakeitimų projektai, 2018-02-21 priimtas Vyriausybės nutarimas dėl įstatymų projektų pateikimo Seimui, 2018-02-26 įstatymų projektai pateikti Seimui. Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekte siūloma: nustatyti pareigą savivaldybės tarybai periodiškai vertinti savivaldybės kontroliuojamų įmonių reikalingumą ir, atsižvelgiant į rekomendacijos esmę, tačiau nekuriant naujų kriterijų, savivaldybės valdomų įmonių reikalingumo peržiūrą susieti su Vietos savivaldos įstatymo 9¹ straipsnio (įsigaliojo 2017 m. liepos 1 d.) 1 dalimi ir nustatyti, kad savivaldybės taryba turi svarstyti, ar savivaldybės valdomų įmonių ūkinė veikla atitinka 9¹ straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir spręsti dėl šių sąlygų neatitinkančios ūkinės veiklos atsisakymo ir ją vykdančių savivaldybės valdomų įmonių veiklos tęstinumo. Šis siūlymas aptartas ir Ūkio ministerijos 2017 m. gruodžio 11 d. organizuotame tarp instituciniame pasitarime. Seime numatytas Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 3, 4, 6, 7, 14, 16, 19, 20, 24, 27, 28, 29, 30 ir 51 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto (registruotas 2018-04-26, Nr. XIIIP-1713(3)) priėmimas, kuriame nebelieka esminės nuostatos: 3. Papildyti 16 straipsnio 2 dalį 22¹ punktu:„22¹) periodiškas (ne rečiau kaip kas 4 metus) svarstymas, ar savivaldybės valdomų įmonių ūkinė veikla atitinka šio įstatymo 9¹ straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir sprendimo dėl šių sąlygų neatitinkančios ūkinės veiklos atsisakymo ir ją vykdančių savivaldybės valdomų įmonių veiklos tęstinumo priėmimas;“.Pažymėtina, kad ši nuostata buvo siūloma, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės 2017 m. balandžio 25 d. valstybinio audito ataskaitoje Nr. VA-2017-P-30-1-9 „Ar savivaldybių kontroliuojamų įmonių valdysena užtikrina efektyvią ir skaidrią įmonių veiklą“ rekomendaciją: „nustatyti pareigą kompetentingai institucijai periodiškai vertinti SKĮ reikalingumą bei nustatyti vertinimo kriterijus“. Iš Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekto išbraukus 16 straipsnio 2 dalį 22¹ punktą, Valstybės kontrolės rekomendacija lieka neįgyvendinta. Šią nuostatą nuspręsta išbraukti, po Lietuvos Respublikos Seimo 2018 m. balandžio 26 d. plenariniame posėdyje balsuojant už Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus atsisakyti šios nuostatos. Seimas nepritarė Vyriausybės teiktame Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projekte siūlytoms nuostatoms, susijusioms su pareigos nustatymu savivaldybės tarybai periodiškai vertinti savivaldybės valdomų įmonių reikalingumą, pritardamas Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonei, kad toks reguliavimas būtų perteklinis ir kad savivaldybės taryba, įgyvendindama savininko teises, prisiima atsakomybę ir pareigą laiku priimti reikiamus sprendimus dėl valdomų įmonių.
Pakeisti Nacionalinio plėtros banko įstatymą dėl priežiūros modelio tobulinimų.
Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projekte numatyti Finansų ministerijos funkciją – koordinuoti viešųjų juridinių asmenų vadovų ir vidaus kontrolės priežiūrą įstaigose atliekančių asmenų mokymą ir kvalifikacijos tobulinimą dėl vidaus kontrolės sistemos. (Dėl projekto pateikimo žr. pirmos rekomendacijos priemonę)
Įvertinti Lietuvos banko atliktos priežiūros institucijai priskirtos Nacionalinio plėtros banko priežiūros rezultatus pagal pakeistą Nacionalinio plėtros banko įstatymą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, priimti atitinkamus sprendimus.
Atlikti Privalomojo sveikatos draudimo tarybos sudarymo ir veiklos reglamentavimo analizę ir identifikuoti teisės aktus, kuriuos būtina tikslinti siekiant užtikrinti tinkamą viešųjų ir privačių interesų deklaracijų kontrolę ir galimų interesų konfliktų prevenciją. Remiantis atliktos analizės rezultatais, parengti siūlymus dėl teisės aktų tobulinimo.
Esant nustatytam poreikiui, inicijuoti teisės aktų pakeitimus.
Regionų plėtros planų rengimo metodikos pakeitimas, sukuriant bendrą socialinių ir ekonominių rodiklių sistemą, reglamentuojant regioninės specializacijos iniciatyvų ir regioninės svarbos projektų planavimą, įgyvendinimą ir atskaitomybę, užtikrinant suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais.
Vidaus reikalų ministro įsakymu pakeista Regionų plėtros planų rengimo metodika. Pakeitimas sukuria bendrą socialinių ir ekonominių rodiklių sistemą, reglamentuojamas regioninės specializacijos iniciatyvų ir regioninės svarbos projektų planavimas, įgyvendinimas ir atskaitomybė, užtikrinant suderinamumą su valstybės strateginiais ir teritorijų planavimo dokumentais.
Vietos plėtros fondo (finansų inžinerijos priemonių), skirto alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams, modelio parengimas ir bandomasis diegimas.
Vietos plėtros fondo, skirto alternatyviems bendrojo ekonominio intereso paslaugų teikimo projektų finansavimo būdams, modeliui įteisinti buvo parengti ar papildyti šie teisės aktai:1) Vyriausybės 2020-11-04 nutarimas Nr. 1233 „Dėl atsakomybės ir funkcijų paskirstymo tarp institucijų, įgyvendinant 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programą“ pakeitimo“;2) Vyriausybės 2020-11-04 nutarimas Nr. 1234 „Dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos administravimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“;3) vidaus reikalų ministro 2020-06-10 įsakymas Nr. 1V-572 „Dėl Integruotų teritorijų vystymo programų rengimo ir įgyvendinimo gairių patvirtinimo“ pakeitimo“;4) finansų ministro 2020-11-12 įsakymas Nr. 1K-361 „Dėl Projektų administravimo ir finansavimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“;5) vidaus reikalų ministro 2020-11-17 įsakymas Nr. 1V-1180 „Dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 4, 7, 8 ir 10 prioritetų jungtinės priemonės Nr. J08-CPVA-V „Funkcinių zonų vystymas“ projektų finansavimo sąlygų aprašo patvirtinimo“
Poįstatyminiuose teisės aktuose numatyti priemones, užtikrinančias periodinį įsipareigojimų peržiūrėjimą siekiant Vyriausybės nustatytų skolos valdymo tikslų.
Informuoti Teisėjų tarybą apie Valstybės kontrolės ataskaitoje nurodytas problemas, susijusias su įmokos nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taikymu.
Teisingumo ministerija 2016-12-14 raštu Nr. (1.4.4.) 7R-9441, adresuotu Teisėjų tarybai ir Nacionalinei teismų administracijai, pasiūlė tarybai apsvarstyti galimybę informuoti teisėjus apie susiklosčiusią minimalių įmokos dydžių skyrimo praktiką bei paprašė Nacionalinės teismų administracijos apsvarstyti galimybę nuolat įtraukinėti į teisėjų mokymo programas klausimus apie probleminius baudžiamojo poveikio priemonių taikymo aspektus. 2017-09-28 LR baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL).
Peržiūrėti ir išanalizuoti teisės aktus, reglamentuojančius teismo paskirtų įmokų išieškojimą, taip pat išanalizuoti galimybę optimizuoti Teisingumo ministerijos veiklos procesus ir prireikus parengti atitinkamus pakeitimus.
2017-09-28 Baudžiamojo kodekso 43, 47, 54, 62, 63, 64, 681, 682, 71, 75, 90, 226 ir 227 straipsnių pakeitimo įstatyme Nr. XIII–653 buvo įtvirtintos nuostatos, kuriomis padidinami įmokų į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dydžiai (dabar nuo 5–125 MGL, buvo nuo 5–25 MGL). Teisingumo ministerija 2019-05-27 raštu Nr. (1.4.4.)-7R-3224 informavo, kad po padarytų pakeitimų šiuo metu surenkamumas į Nukentėjusiųjų nuo nusikaltimų asmenų fondą yra pagėrėjęs: 2016 m. surinkta 264 tūkst. Eur, 2017 m. – 407,6 Eur, 2018 m. – 726.3 Eur, 2019-05-20 – 273.2 Eur. 2019-06-27 Seimas priėmė Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 42, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 55, 67, 70, 71, 74, 75, 85, 92 ir 243 straipsnių pakeitimo įstatymą, kuriame įtvirtinta galimybė kartu su bausme (išskyrus baudą) skirti baudžiamojo poveikio priemonę - įmoką į nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą, taip pat šią priemonę taikyti ir juridiniams asmenims (tik su veiklos apribojimo bausme). Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 papildė, kad informavo, kad įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą išieškojimo procesas pavestas Teisingumo ministerijos Administravimo departamento Finansų skyriui, kuris tvarko šių įmokų apskaitą, turi informaciją apie nustatytais terminais nesumokėtas įmokas ir išieškojimo eigą. Teisingumo ministerija 2020-07-01 raštu Nr. (4.1E)7R-3887 papildomai informavo, kad informacija apie vykdymo eigą gaunama per Antstolių informacinę sistemą, vykdomosios bylos dėl įmokų išieškojimo patikrinamos atliekant planinius antstolių veiklos patikrinimus, dėl galimo vengimo sumokėti įmokas ministerija yra ne kartą kreipusi į prokuratūrą. Pagal Teisingumo ministerijos ir pateiktus duomenis per 2017 m. - 2019 m. didėjo teismo paskirtų ir išeiškotų įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą dalis: teismo paskirtos įmokos fonde sudarė apie 90 proc., iki audito atlikimo (2013-2015 m.) teismo paskirtų įmokų dalis fonde sudarydavo vidutiniškai apie 26 proc. Atitinkmai 2017-2019 m. mažėjo valstybės biudžeto lėšų dalis, panaudota smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti: 2017 m. valstybės biudžeto lėšos sudarė apie 61 proc., 2018 m. - apie 24 proc., 2019 m. ir 2020 m. I pusm. valstybės biudžeto lėšos smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai kompensuoti nebuvo naudojamos – visa žala kompensuota iš teismo paskirtų baudžiamojo poveikio priemonių – įmokų į Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondą – ir lėšų, gautų regreso tvarka.
Teikti siūlymą Nacionalinei teismų administracijai svarstyti galimybę įtraukti į teisėjų mokymų programą mokymus apie baudžiamojo poveikio priemonių taikymo praktiką ir probleminius jos aspektus.
Imtis priemonių, kad būtų atsisakyta geriamojo vandens ir šilumos energijos tiekimo paslaugų Pravieniškių II gyvenvietės gyventojams.
Pravieniškių pataisos namai-atviroji kolonija (toliau – Įstaiga) informavo:1.2018 m. vasario mėn. Įstaiga perdavė geriamojo vandens ir nuotekų šalinimo veiklą UAB „Kaišiadorių vandenys“, pagal Kaišiadorių rajono savivaldybės (toliau – Savivaldybė) suteiktus įgaliojimus vykdyti veiklą.2.2021 m. spalio 29 d. Įstaiga šilumos energijos tiekimo buitiniams vartotojams ir Savivaldybei pavaldžioms įstaigoms veiklą perdavė UAB „Kaišiadorių šiluma“, todėl šilumos energijos ir karšto vandens tiekimo paslaugos fiziniams ir juridiniams asmenims nuo š. m. spalio 29 d. nebeteikiamos. Įstaiga šilumos energiją gaminasi tik savo reikmėms.Taip pat Įstaiga 2021 m. lapkričio 10 d. raštu Nr. 14-10989 „Dėl licencijos panaikinimo“ kreipėsi į Valstybinę energetikos reguliavimo tarybą su prašymu panaikinti Įstaigai šilumos tiekimo licenciją Nr. L4-ŠT-45, nes Savivaldybė pilnai įgyvendino projektą „Dujinių katilinių įrengimas Kaišiadorių r. Pravieniškių k. šilumos vartojimo objektams“ ir Pravieniškių k. buitiniams šilumos vartotojams pagal Savivaldybės suteiktus įgaliojimus šilumos tiekėju paskirtas UAB „Kaišiadorių šiluma“.
Kalėjimų departamentas 2021-05-12 pateikė nuteistųjų laisvės atėmimo bausme resocializacijos reformos Lietuvoje koncepcijos įgyvendinimo priemonių planą, kuriame numatytos priemonės, orientuotos į nuteistųjų/suimtųjų kryptingą užimtumą: iki 2023 m. Kalėjimų departamente planuojama įsteigti padalinį atsakingą, už nuteistųjų įdarbinimą (6.3 p.); nuolat kaupti ir sisteminti informaciją apie nuteistųjų darbingumo lygį ir turimą specialybę (6.4 p.); numatyta pasiekti, kad nuteistiesiems už darbą mokamas atlygis siektų ne mažiau nei valstybėje nustatyta minimalioji mėnesinė alga ar minimalusis valandinis atlygis (6.5 p.); 2023 m. planuojama inicijuoti teisės aktų peržiūrą dėl galimybės nuteistiesiems užsieniečiams bausmės atlikimo metu pataisos namuose ar atvirojoje kolonijoje, pusiaukelės namuose, dalyvauti nuteistųjų profesiniame mokyme, bendrajame ugdyme bei įdarbinime (6.6 p.); sukurti nuteistųjų gaminamų prekių realizavimo mechanizmą (6.7 p.). Nuo 2022-01-01 įsigaliojus Bausmių vykdymo kodekso pakeitimams, kurie reglamentuoja nuteistųjų užimtumo organizavimo tvarką ir kitus su nuteistųjų užimtumu susijusius klausimus, Kalėjimų departamento direktorius 2021-01-04 įsakymu Nr. V-3 ,,Dėl Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso nuostatų, įsigaliosiančių 2022 m. sausio 1 d., susijusių su nuteistųjų užimtumo organizavimu, taikymo priemonių plano patvirtinimo“ patvirtino priemones, įgyvendinančias naujas Bausmių vykdymo kodekso nuostatas.
Peržiūrėti Laisvės atėmimo vietų modernizavimo programą ir pateikti pasiūlymus dėl jos atnaujinimo.
2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programoje numatytos pažangos priemonės: „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“, „Optimizuoti nuteistųjų resocializacijos ir pagalbos suimtiesiems sistemą“, „Optimizuoti bausmių vykdymo sistemos personalo skaičių ir kelti jo kvalifikaciją“. Šiuo metu yra rengiamas priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ aprašas, atliekama veiklų alternatyvų analizė. Planuojama, kad šios priemonės aprašas bus patvirtintas 2022 m. I ketvirtį. Rengiamame pažangos priemonės „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ apraše išskirtos šios veiklos: „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“, „Kamerinio tipo patalpų įrengimas įkalinimo įstaigose“, „Esamų inžinerinių statinių techninių savybių gerinimas“.
Centralizuotai valdomo sektorinio turto valdytojo funkcijas atskirti nuo valdomo turto apskaitos vedimo bei kitų techninių darbų atlikimo, šias funkcijas priskiriant vienai iš ministerijai pavaldžių įstaigų, jeigu atlikus sisteminę analizę ši priemonė pasitvirtintų kaip efektyvus sprendimas.
Seime priimtas nuo 2020-01-01 įsigaliosiantis Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 3 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymas (2019-09-26 Nr. XIII-2443), kuriuo keičiamas sveikatos priežiūros įstaigų pagal panaudą naudojamo valstybės ir savivaldybių turto valdytojas: valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausantis ilgalaikis materialusis turtas viešosioms įstaigoms, kurių savininkas (dalininkas) yra valstybė ar savivaldybė, perduodamas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį. Viešosios įstaigos negali šio turto perduoti nuosavybės teise kitiems asmenims, jo įkeisti ar pan. Rekomendacijos priemonėje numatytos sisteminės analizės atlikimas ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo gairių, atlikus išsamią viešųjų paslaugų, jų finansavimo ir valstybės nekilnojamojo turto valdymo (tame tarpe ir sveikatos priežiūros įstaigų) analizę, parengimas stebimas atliekant 2018-01-24 valstybinio audito „Valstybės nekilnojamojo turto valdymas“ ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Peržiūrėjus ministerijos struktūrą pavesti vienam padaliniui konkrečias pagal panaudą perduoto turto valdymo funkcijas ir siektinus veiklos rodiklius.
Pakeitus Sveikatos apsaugos ministerijos struktūrą, nuo 2018-10-15 įsteigtas Valstybės turto valdymo skyrius, kuriam pavesta vykdyti valstybės turto valdymo funkcijas (atskirtas nuo ūkio funkcijų vykdymo).
Peržiūrėti panaudos sutartis ir nustatyti neterminuotų panaudos sutarčių galiojimo terminus sutartyse, kuriose nėra nustatytos panaudos gavėjo prievolės apdrausti turtą ar nurodyti netikslūs duomenys apie perduotą turtą (pvz., nurašyta dalis turto vienetų), atlikti šių sutarčių pakeitimus.
Ministerija peržiūrėjo sudarytas neterminuotas, pasibaigusias panaudos sutartis ir atnaujino (sudarė naujas, teisės aktus atitinkančias) panaudos sutartis su pavaldžiomis įstaigomis dėl beveik viso įstaigoms perduoto ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo, nematerialiojo bei nekilnojamojo turto.Įsigaliojus (nuo 2020-01-01) Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 3 ir 36 straipsnių pakeitimams (2019-09-26 Nr. XIII-2443), valstybei nuosavybės teise priklausantis ir viešųjų sveikatos priežiūros įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis turi būti perduotas viešosioms įstaigoms iki 2020-11-01. Siekiant įgyvendinti šiuos įstatymo pakeitimus, gydymo įstaigos atliko panaudos sutartimis perduoto valstybės turto palyginimą su faktiškai įstaigų veikloje naudojamu turtu, priėmė sprendimus, susijusius su jų veikloje nenaudojamu (netinkamu, negalimu naudoti) panaudos pagrindais valdomu ilgalaikiu materialiuoju turtu ir pateikė ministerijai reikalingus dokumentus dėl šio turto. Ministerijos patikėjimo teise valdomo turto, perduoto panaudos pagrindais, pripažinimo nereikalingu arba netinkamu (negalimu) naudoti komisija pasiūlė turtą (632 vnt., įsigijimo vertė - 5,5 mln. Eur) parduoti viešame prekių aukcione, nurašyti ir likviduoti teisės aktų nustatyta tvarka arba perduoti valdyti kitiems subjektams. Vyriausybei 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 nustačius valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarką, ministerija organizuoja ilgalaikio materialiojo turto perdavimo gydymo įstaigoms valdyti patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį procesus.
Svarstyti poreikį ir galimybę sudaryti be teisinio pagrindo perduoto turto panaudos sutartis.
Ministerija, nustačiusi 7 be teisinio pagrindo perduoto turto atvejus, 6 atvejais, paaiškėjus, kad valstybės turtas yra netinkamas (negalimas) naudoti dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo, šį turtą nurašė. Vienu atveju atlikus turto poreikio analizę, Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. sausio 24 d. nutarimu Nr. 80 turtas (automobilis) perduotas Rietavo savivaldybės nuosavybėn.
Bus identifikuoti jaunimo grupių požymiai ir problemos bei tinkamai planuojamos jaunimo politikos priemonės bei programos.
Vykdant jaunimo politikos įgyvendinimo efektyvumo didinimo projektą ministerijos užsakymu atliktas tyrimas, kurio metu identifikuotos jaunimo grupių problemos, pagal kurias rekomenduotos intervencinės priemonės bei rodikliai, kuriais būtų matuojamas intervencinių priemonių poveikis. Planuojant visas jaunimo politikos priemones ir vykdant intervencijas atsižvelgiama į tikslines identifikuotas grupes: tautinių mažumų jaunimui organizuojamos integracijos programos, vasaros stovyklos; moksleiviams ir studentams skiriamos profesinio orientavimo paslaugos, užtikrinama jaunimo savanoriškos tarnybos veikla, plečiamas jaunimo informavimo ir konsultavimo tinklas; mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms orientuojamasi į socialinių paslaugų plėtrą (atvirasis darbas, darbas su jaunimu gatvėje, mobilusis darbas), užtikrinama emocinės pagalbos tarnybų veikla (Jaunimo linija, Vaikų linija); užsienyje gyvenantiems jauniems lietuviams organizuojami mokymai, individualios konsultacijos skatinant užsienyje veikiančių lietuvių jaunimo organizacijų dalyvavimą Lietuvos visuomeniniame gyvenime; niekur nedirbančiam, nesimokančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui (NEET) – priemonės, skatinančios grįžti į darbo rinką ar pradėti mokytis, užtikrinamas jų palydėjimas ir papildomų paslaugų teikimas, stiprinant bendrąsias kompetencijas. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Ateityje planuojama poveikio tyrimus plėsti ir jaunimo problemas atliepiančias priemones naujam laikotarpiui planuoti, atsižvelgiant į strateginio planavimo pakeitimus nuo 2021 m., Seimui priėmus Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096).
Bus parengtas ir patvirtintas Nacionalinės jaunimo politikos 2011-2019 m. programos 2017-2019 m. veiksmų plano projektas, numatant ambicingus ir kokybinę pažangą leidžiančius vertinti kriterijus ir rodiklius.
Nacionalinės jaunimo politikos plėtros programos 2017–2019 m. veiksmų plane ir ministerijos (2017-2019 m.) strateginiame veiklos plane patvirtinti kriterijai, kuriais galima vertinti jaunimo situacijos pokytį, tačiau nustatyti rodikliai yra kiekybiniai, ne visi rodikliai suplanuoti ambicingai, nenustatyti kokybinį pokytį rodantys rodikliai. 2020-2022 metų strateginiame veiklos plane ministerija numatė didėjančius rodiklius, tačiau didžioji dalis su jaunimo politika susijusių rodiklių – kiekybiniai. Siekiant matuoti intervencijų jaunimo politikos srityje kokybinius pokyčius, pradėti taikyti poveikio tyrimai atskirose priemonėse, tokiose kaip jaunimo savanoriška tarnyba, darbas su NEET, tautinių mažumų jaunimui skirtos integracinės programos, emocinės pagalbos tarnybų užtikrinimas. Kadangi priemonė susijusi su ankstesnio laikotarpio (2017-2019 m.) veiksmų plano projekto rengimu, kuris jau nebus keičiamas, be to, nuo 2021 m. keičiasi strateginis planavimas valstybėje, stebėseną tikslinga baigti.
Papildyti Nutarimą ir numatyti, kad viešojo sektoriaus subjektai, atverdami duomenis, privalo vadovautis SM nustatytomis duomenų atvėrimo rekomendacijomis.
Įgyvendinant 1 priemonę, 2017-12-20 Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad atverdamos duomenis įstaigos vadovaujasi viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijomis, patvirtintomis susisiekimo ministro 2016-07-20 įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“.
Papildyti Nutarimą pareiga viešojo sektoriaus subjektams į strateginius veiklos planus ar kitus planavimo dokumentus įtraukti duomenų atvėrimo pažangos vertinimą ir jo rezultatus pateikti Susisiekimo ministerijai.
Įgyvendinant 3.3 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo" 2.1. p. numatyta, kad valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos iki 2018 m. sausio 1 d. sudaro turimų duomenų atvėrimo planus ir jų įgyvendinimo priemones, kurias įtraukia į planavimo dokumentus, o nuo 2019 m. kiekvienais metais ne vėliau kaip iki vasario 1 d. pateikia Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai turimų duomenų įvertinimo ir duomenų atvėrimo pažangos rezultatus.
Papildyti SDT kitomis suinteresuotomis institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis.
Įgyvendinant 4.2 priemonę, susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d. įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo“, tarybos sudėtis buvo atnaujinta. Į Tarybos sudėtį buvo įtraukti valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų atstovai.
Parengti atvirų duomenų pažangos ir poveikio vertinimo metodiką.
2021 m. kovo 22 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad Dokumentų rinkinių atvėrimo stebėsenos metodika suderinta su institucijomis ir buvo patvirtinta įsakymu 2021 m. kovo 8 d. Nr. TE-13. Taip pat nurodė, jog nepriklausomą Lietuvos (ir kitų šalių) viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo pažangos vertinimą kiekvienais metais atlieka nepriklausomi ekspertai ES Europos Duomenų Portalo užsakymu (https://www.europeandataportal.eu/en/dashboard/2020), taip pat Lietuvos atvirų duomenų pažangą vertina OECD organizacija (http://www.oecd.org/gov/digital-government/ourdata-index-policy-paper-2020.pdf) bei DESI tyrimas (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/desi).
Bus atlikta Jaunimo reikalų departamentui pavestų ir faktiškai vykdomų funkcijų peržiūra ir pateiktos rekomendacijos veiklos tobulinimui.
Bus peržiūrėti nacionaliniai dokumentai, reglamentuojantys jaunimo amžiaus grupės apibrėžtį, surengtos diskusijos dėl vieningos pozicijos nustatymo, atitinkamai inicijuojami teisės aktų pakeitimai.
Vadovaujantis Vyriausybės kanceliarijos parengtomis rekomendacijomis, kurie planavimo dokumentų elementai privalo būti perkelti į strateginius veiklos planus, o kurie turi būti tik susiję, bus užtikrinta, kad strateginiuose veiklos planuose būtų numatytos sąsajos tarp strateginio veiklos plano ir strateginių jaunimo politikos dokumentų.
Įvertinti poreikį atlikti nepriklausomą atvirų duomenų poveikio įvertinimą.
Įgyvendinant 3.4 priemonę, atlikta analizė dėl užsienio šalių taikomos duomenų atvėrimo pažangos ir poveikio vertinimo praktikos ir parengtos politikos formuotojui išvados bei pasiūlymai, tame tarpe dėl nepriklausomo duomenų atvėrimo poveikio įvertinimo atlikimo Lietuvoje. Analizės ataskaitoje numatyta, kad siekiant įgyvendinti nepriklausomo atvirų duomenų pažangos ir poveikio vertinimą, Lietuva turėtų proaktyviai dalyvauti išorės vykdomuose tyrimuose.
Papildyti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymą Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – Skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ susisiekimo ministro įsakymą (toliau – Įsakymas) ir nustatyti, kad Informacinės visuomenės plėtros komitetas prie Susisiekimo ministerijos (toliau – IVPK) pateikia Įsakymu patvirtintai darbo grupei – Skaitmeninės darbotvarkės tarybai (toliau – SDT) duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; papildyti Įsakymu patvirtintą SDT darbo tvarkos aprašą atitinkamomis nuostatomis.
Įgyvendinant 3.2 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1085 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo", 22 p. numatyta, kad Susisiekimo ministras iš valstybės institucijų, įstaigų, valstybės įmonių, nurodytų programos priede, ir kitų kompetentingų atstovų sudaro darbo grupę – Skaitmeninės darbotvarkės tarybą (toliau – Taryba), tvirtina jos sudėtį ir darbo tvarką. Taryba padeda programos koordinatorei vertinti, kaip siekiama tikslų ir įgyvendinami uždaviniai, kurie numatyti Programoje, stebi elektroninių paslaugų kūrimo ir naudojimosi jomis rezultatus, analizuoja pokyčius, rengia pasiūlymus dėl informacinei visuomenei plėtoti reikalingų prioritetinių sprendimų, atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą, prireikus inicijuoja teminių pogrupių sudarymą ir koordinuoja jų veiklą. Informacija apie Tarybos veiklą ir institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje. Priemonė pilnai įgyvendinta.
Papildyti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymą Nr. 3-245(1.5E) „Dėl Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijų patvirtinimo“.
2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad parengtas Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2016 m. liepos 20 d. įsakymo Nr. 3-245(1.5E) pakeitimo ir papildymo projektas. Rekomendacijų projektas buvo derinamas su suinteresuotomis institucijomis iki 2020-06-18 ir tikslinamas, atsižvelgiant į institucijų pateiktas pastabas. 2019-08-13 Informacinės visuomenės plėtros komitetas informavo, kad kartu su minėtu projektu bus patvirtinti techniniai atvirų duomenų formavimo aprašai:- Valstybės informacinių išteklių atvirų duomenų rinkinių metaduomenų klasių ir savybių taikymo aprašas;- Rekomenduojamų atvirų duomenų ir metaduomenų publikavimo formatų aprašas; - Duomenų rinkinių inventorizacijos, prioritetų nustatymo ir atvirų duomenų vartotojų poreikių įvertinimo aprašas;- Atvirų duomenų ir metaduomenų kokybės užtikrinimo aprašas. 2020 m. gruodžio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad 2020 m. gruodžio 29 d. ministro įsakymu Nr. 3-245(1.5 E) patvirtintos naujos Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijos.
Numatyti minimalius reikalavimus pirkimams, kurie gali būti vykdomi nesivadovaujant Viešųjų pirkimų ir (arba) Viešųjų pirkimų, atliekamų gynybos ir saugumo srityje, įstatymu.
Parengti ir patvirtinti Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymą „Dėl Atvirų duomenų portalo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“.
Įgyvendinant 2 priemonę, susisiekimo ministro 2017-11-24 įsakymu Nr. 3-555 patvirtinti Lietuvos atvirų duomenų portalo nuostatai.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl atlyginimo už dokumentų, įskaitant registro duomenis, registro informaciją, registrui pateiktus duomenis ir (arba) jų kopijas, valstybės informacinės sistemos duomenis aprašo patvirtinimo“ pakeitimą ir nustatyti finansavimo (licencijavimo) modelį, kuris įtvirtintų Lietuvai tinkamiausią viešojo sektoriaus turimų duomenų teikimo pakartotiniam naudojimui principą bei užtikrintų sąnaudų, kai duomenys teikiami neatlygintinai, kompensavimo mechanizmą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Teisės gauti informaciją iš valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų įstatymo Nr. VIII-1524 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIVP-634(2), kuris priimtas 2021-06-30 (nauja redakcija, įsigalioja 2021-07-17). Pagrindinės įstatymo nuostatos įtvirtina viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo modelį bei duomenų teikimo apmokestinimo principus:•Įstatyme nustatoma pareiga institucijoms ir valstybės valdomiems subjektams inventorizuoti visus tvarkomus duomenis ir sudaryti duomenų rinkinius, bei juos skelbti Lietuvos atvirų duomenų portale, iki tol buvo nustatyta tik informacijos apie veiklą skelbimo tvarka, dokumentų teikimo pakartotiniam naudojimui pareiškėjui paprašius tvarka ir galimybė sudaryti skaitmeninių dokumentų rinkinius;•Reglamentuojamos didelės vertės duomenų rinkinių tam tikrose kategorijose nuostatos. Nustatomos didelės vertės duomenų rinkinių skelbimo ir jų pakartotinio naudojimo sąlygos ir reikalavimai duomenų atvėrimui, parengimui ir pateikimui pakartotinai naudoti. Didelės vertės duomenų kategorijos: geoerdviniai duomenys, žemės stebėjimas ir aplinka, meteorologiniai duomenys, statistika, bendrovės ir bendrovių valdymas nuosavybės teise, judumas. Šie duomenys turės būti prieinami nemokamai, automatizuoto nuskaitymo. Tai aukšto komercinio potencialo duomenys, galintys paspartinti įvairių produktų kūrimą.•Platesnis Įstatymo taikymas - šiuo metu įstatymo nuostatos taikomos tik viešojo sektoriaus institucijoms ir valstybės įmonėms bei savivaldybių įmonėms (VĮ, SĮ), o įsigaliojus naujam Įstatymui, nuostatos bus taikomos ir valstybės valdomiems subjektams (įmonėms, kurių akcininkė yra valstybė ar savivaldybė) ir kurios vykdo veiklą tam tikrose srityse (dujos ir šilumos ūkis, transporto paslaugos, elektros energetika ir kt.) (pvz. AB Lietuvos paštas, UAB Ignitis, UAB Vilniaus vandenys, AB Lietuvos geležinkeliai ir kt.).•Papildomai nustatoma (ne Atvirų duomenų direktyvos kontekste, o įgyvendinant Vyriausybės tikslus duomenų atvėrimo procese), kad siekiant atverti duomenis, institucijos turi naudotis Vyriausybės įgaliotos institucijos (Lietuvos statistikos departamentas) valdomos valstybės informacinės sistemos (Valstybės duomenų valdysenos informacinė sistema, toliau - VDV IS) funkcionalumu. Tikslas - suteikti institucijoms papildomą technologinę pagalbą joms rengiant duomenų rinkinius, nuasmeninant duomenis ir juos pateikiant į Atvirų duomenų portalą. Tokiu būdu išnaudojamas VDV IS technologinis funkcionalumas, o institucijoms nereikia pačioms vykdyti ar įsigyti sprendimų veikloms, susijusioms su duomenų paruošimu atvėrimui.•Be to, siekiant valstybės valdymo procesuose pereiti nuo analoginių dokumentų prie skaitmeninių duomenų naudojimo, Įstatyme dokumentų sąvoka keičiama į duomenų sąvoką.•Įstatymas įtvirtina pagrindinį duomenų pakartotinio naudojimo apmokestinimo principą, kad duomenų pakartotinis naudojimas turi būti nemokamas. Nurodytas reikalavimas netaikomas: (1) valstybės valdomiems subjektams; (2) institucijoms, kurios turi gauti pajamų, kad padengtų didžiąją dalį (daugiau negu 50 procentų) sąnaudų, patiriamų joms atliekant viešąsias funkcijas; (3) bibliotekoms, įskaitant aukštųjų mokyklų bibliotekas, muziejams ir valstybės archyvams. Tais atvejais, kai imamas atlyginimas už duomenų teikimą, bendros pajamos, gautos iš duomenų teikimo pakartotinai naudoti, neturi viršyti duomenų rinkimo, rengimo, atgaminimo, platinimo, saugojimo, nuasmeninimo ir konfidencialios verslo informacijos apsaugojimo sąnaudų kartu su pagrįstąja investicijų grąža.•Atsižvelgiant į tai, kad institucijoms, siekiant tinkamai įgyvendinti Įstatymo nuostatas dėl duomenų pakartotinio naudojimo, gali atsirasti papildomų valstybės biudžeto lėšų poreikis (darbo užmokestis, programinių priemonių ir registrų bei valstybės informacinių sistemų plėtros darbai), Įstatymo priedo 2 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta, kad institucijos privalo skirti iki 2 proc. darbo užmokesčiui skirtų lėšų darbo užmokesčiui už veiklų, užtikrinančių duomenų ir duomenų rinkinių sudarymą, teikimą, skelbimą ir pakartotinį naudojimą, vykdymą, taip pat numatyti įstatymui įgyvendinti reikalingą valstybės biudžeto lėšų poreikį planuojant informacinių technologijų plėtrai reikalingus asignavimus.
Įgyvendinant 4.1 priemonę, 2017 m. gruodžio 20 d. nutarimu Nr. 1085 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2014 m. kovo 12 d. nutarimo Nr. 244 „Dėl informacinės visuomenės plėtros 2014–2020 metų programos „Lietuvos Respublikos skaitmeninė darbotvarkė“ patvirtinimo“ pakeitimo“, 22 punktas buvo papildytas nuostata, kad „Taryba <...> atlieka įstaigų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą <...>“. Taip pat susisiekimo ministro 2018 m. vasario 22 d. įsakymu Nr. 3-89 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. rugsėjo 11 d. įsakymo Nr. 3-356 „Dėl darbo grupės – skaitmeninės darbotvarkės tarybos sudarymo“ pakeitimo" buvo patikslintas Tarybos darbo reglamento 4.7 papunktis, kuriuo nustatoma, kad Taryba „atlieka viešojo sektoriaus subjektų turimų duomenų atvėrimo metinės pažangos ir trumpojo laikotarpio tikslų pasiekimo poveikio vertinimą; informacija apie institucijų turimus duomenų atvėrimo rezultatus ir Tarybos veiklą skelbiama Susisiekimo ministerijos interneto svetainėje“.
Parengti ir priimti Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ ir Vyriausybės 2007 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 642 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybės įmonėse“ pakeitimai, siekiant kuo labiau suvienodinti turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo reguliavimą SKĮ ir VVĮ, kartu laikantis savivaldos principų.
Vyriausybė 2018-03-28 priėmė nutarimus: Nr. 313 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. birželio 6 d. nutarimo Nr. 567 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse“ pakeitimo“, Nr. 314 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2010 m. liepos 14 d. nutarimo Nr. 1052 „Dėl Valstybės valdomų įmonių veiklos skaidrumo užtikrinimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Nr. 315 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2007 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 642 „Dėl savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo savivaldybės įmonėse“ pripažinimo netekusiu galios“:- Nutarime Nr. 313 reglamentuotas savivaldybių turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimas tiek savivaldybės įmonėse, tiek akcinėse bendrovėse ir uždarosiose akcinėse bendrovėse, kurių akcijų nuosavybės teise turi savivaldybės, suformuluoti vienodi visoms savivaldybėms turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo reikalavimai, atsižvelgiant į vietos savivaldos principus ir į tai, kad pagal sprendimų priėmimo laisvę šių teisių įgyvendinimas priskirtinas savivaldybių savarankiškosioms funkcijoms. Taip pat pateiktos rekomendacijos savivaldybėms, vadovaujantis Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. birželio 6 d. nutarimu Nr. 665 „Dėl Valstybės turtinių ir neturtinių teisių įgyvendinimo valstybės valdomose įmonėse tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis dėl valstybės valdomų įmonių strategijų ir jų įgyvendinimo, taip pat dėl valstybės valdomų bendrovių stebėtojų tarybos ir valdybos narių atlygio, nustatyti savivaldybės valdomų įmonių strategijų sudarymo, atnaujinimo ir jų įgyvendinimo gaires bei patvirtinti savivaldybės valdomų įmonių vadovų darbo užmokesčio, taip pat atlygio savivaldybės valdomose įmonėse sudaromų stebėtojų tarybų, valdybų, komitetų nariams nustatymo tvarką.- Nutarime Nr. 314 pakeistas 6.2 papunktis, aiškiau nurodant, kad savivaldybės įmonės savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms ir savivaldybių institucijoms, įgyvendinančioms savivaldybei nuosavybės teise priklausančių akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų suteikiamas turtines ir neturtines teises, rekomenduojama siekti, kad savivaldybių įmonės ir akcinės bendrovės arba uždarosios akcinės bendrovės, kurių savivaldybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 visų balsų šios bendrovės visuotiniame akcininkų susirinkime, mutatis mutandis laikytųsi Ūkio ministerijos tvirtinamų valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų ir kartu su metinių finansinių ataskaitų rinkiniu teiktų informaciją apie jų vykdomus specialiuosius įpareigojimus.
Patikslinti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą ir peržiūrėti valstybės informacinių išteklių valdytojo, tvarkytojo, duomenų valdymo įgaliotinio funkcijas.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2021-07-29 pateikė informaciją, kad Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme (VIIVĮ) reglamentuota duomenų valdymo įgaliotinio sąvoka, kuri apibrėžiama: „Duomenų valdymo įgaliotinis yra valstybės informacinės sistemos ar registro valdytojo arba valstybės informacinės sistemos ar registro tvarkytojo struktūrinio padalinio, atsakingo už institucijai teisės aktų nustatytų funkcijų atlikimą, vadovas, o jeigu tokio struktūrinio padalinio nėra, – darbuotojas, atsakingas už institucijai teisės aktuose nustatytų funkcijų atlikimą“. Vadovaudamasis VIIVĮ nuostatomis, duomenų valdymo įgaliotinis be kita ko tiesiogiai prižiūri, kad informacija, duomenys, dokumentai ir (arba) jų kopijos būtų teikiami, skelbiami ir (arba) perduodami pagal teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Ekonomikos ir inovacijų ministerija informavo, kad, siekdama sudaryti palankias sąlygas veiksmingam duomenų atvėrimui bei padėti institucijoms atverti duomenis, patvirtino (2020-12-28 įsakymas Nr. 4-1150) Viešojo sektoriaus duomenų atvėrimo rekomendacijas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/2bf2218048d311eb8d9fe110e148c770). Vadovaujantis šiomis rekomendacijomis, visos viešojo sektoriaus institucijos turi paskirti asmenį, atsakingą už institucijos duomenų atvėrimo organizavimą – Atvirų duomenų koordinatorių, bei pavesti koordinatoriui organizuoti ir įgyvendinti duomenų atvėrimą rekomendacijose nurodyta veiksmų seka. Rekomendacijų nuostatos dėl Atvirų duomenų koordinatoriaus skyrimo galioja visoms viešojo sektoriaus institucijoms, įskaitant visas ministerijas.
Patvirtinti techninę specifikaciją, kuri užtikrintų šių portalo galimybių įgyvendinimą.
2020 m. birželio 30 d. Ekonomikos ir inovacijų ministerija (EIM) nurodė, jog Duomenų rinkinių portalo (DRP) techninės specifikacijos projektas yra parengtas ir jame numatyti aplinkos, skirtos rekomenduojamoms gerosioms praktikoms, grįžtamojo ryšio gavimo, atvėrimo kokybės (kiekybės) gerinimo, inventorizacijos ir stebėsenos funkcionalumai ir jų įgyvendinimas. 2020 m. gruodžio 29 d. EIM pateiktais duomenimis, DRP techninį aprašymą (specifikaciją), kuri yra suderinta su institucijomis, numatoma patvirtinti iki 2021 m. vasario 1 d. Laukiame specifikacijos patvirtinimo.2021 m. kovo 22 d. EIM informavo, jog DRP techninis aprašymas (specifikacija) patvirtintas ir užregistruotas Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre (www.registrai.lt)
Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant įtvirtinti informacijos apie SKĮ viešinimą pagrindus.
Seimas 2018 m. gegužės 17 d. priėmė Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo ir su juo susijusių 6 įstatymų pakeitimų įstatymus . Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIII-1163 „savivaldybės kontroliuojamos įmonės“ sąvoka pakeista į „savivaldybės valdomos įmonės“ sąvoką, suvienodinant savivaldybės kontroliuojamų įmonių ir valstybės valdomų įmonių reguliavimo srityje vartojamus terminus, taip pat išplėsta viešumo principo samprata, jį papildant pareiga viešinti ne mažiau kaip trejų paskutinių finansinių metų informaciją apie savivaldybės kontroliuojamų įmonių veiklą ir rezultatus.
Parengtas Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektas, siekiant suvienodinti SKĮ ir VVĮ reguliavimo srityje taikomą terminologiją.
Apsvarstyti priemones, kaip būtų galima išieškoti šilumos vartotojų permokėtas lėšas iš UAB „Vilniaus energija“, kad būtų apgintas viešasis interesas.
Vilniaus miesto savivaldybė ir jos kontroliuojama bendrovė AB ,,Vilniaus šilumos tinklai“ 2017-03-29 pateikė pretenziją bendrovei Veolia dėl nevykdomų UAB ,,Vilniaus energija“ įsipareigojimų, dėl kurių galima žala vertinama daugiau kaip 200 mln. Eur. Bendrovei Veolia atsisakius tenkinti pretenziją, Vilniaus miesto savivaldybės taryba 2017-04-25 sprendimu Nr. 1-906 nusprendė teikti civilinį ieškinį Stokholmo prekybos rūmų arbitražui. Sėkminga arbitražo baigtis leistų atgauti Vilniaus miesto savivaldybės patirtus nuostolius, o Vilniaus miesto šilumos vartotojams – susigrąžinti nepagrįstai permokėtas sumas už šildymą.
Atlikti institucijų, veikiančių piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui srityje, funkcijų analizę ir pateikti pasiūlymus dėl koordinatoriaus.
Minimaliuose vidaus kontrolės reikalavimuose apibrėžti Finansų ministerijos atliekamą vidaus kontrolės stebėsenos procesą (įskaitant finansų kontrolę), nustatyti vidaus kontrolės (įskaitant finansų kontrolę) būklės ataskaitos pildymo reikalavimus.
2019-07-11 priėmus naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą Nr. XIII-2312 ir 2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtinus Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašą (toliau – aprašas), nustatytas naujas informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimo mechanizmas. Jis pakeitė galiojusią tvarką, pagal kurią viešųjų juridinių asmenų vadovai atsiskaitydavo tik už finansų kontrolę, t. y. jie turėjo teikti Finansų ministerijai ataskaitą apie finansų kontrolės būklę viešajame juridiniame asmenyje.Aprašo V skyriuje „Informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą teikimas“ apibrėžtas Finansų ministerijos atliekamas vidaus kontrolės sistemos priežiūros procesas. Detalizuota, kokią informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą ir kokiais terminais viešųjų juridinių asmenų vadovai turi teikti Finansų ministerijai. Nustatyta, kad Finansų ministerija, remdamasi viešųjų juridinių asmenų vadovų pateikta informacija, analizuoja, kaip viešuosiuose juridiniuose asmenyse įgyvendinama vidaus kontrolė, nagrinėja vidaus kontrolės įgyvendinimo trūkumus ir rengia pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo tobulinimo, o nustačius sisteminių vidaus kontrolės trūkumų, teikia sprendimus priimančioms institucijoms pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo tobulinimo. Taip pat nustatyta, kad Finansų ministerijos parengta apibendrinta informacija apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešuosiuose juridiniuose asmenyse bus skelbiama Finansų ministerijos interneto svetainėje.
Parengti ir pavirtinti Minimalius vidaus kontrolės reikalavimus, detaliai nurodyti vidaus kontrolės sistemos elementams keliamus reikalavimus.
2020-06-29 finansų ministro įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Jo III skyriaus „Vidaus kontrolė“ trečiajame skirsnyje „Vidaus kontrolės elementai“ detalizuoti vidaus kontrolės sistemos elementams (kontrolės aplinka, rizikos vertinimas, kontrolės veikla, informavimas ir komunikacija, stebėsena) keliami reikalavimai.
Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti, imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingas nekilnojamasis turtas būtų grąžintas arba teisės aktų nustatyta tvarka perduotas savivaldybės nuosavybėn.
Šalčininkų r. savivaldybė inicijavo projektą „Bendruomeninių vaikų globos namų ir vaikų dienos centrų tinklo plėtra Šalčininkų rajono savivaldybėje“ (projekto Nr. 08.1.1-CPVA-V-427-05-0004), kurio metu administracinės paskirties pastate (unikalus Nr. 8596-1000-4013, 143,93 kv. m, gautas valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti ir buvo nenaudojamas jokiai veiklai vykdyti) įkurtas vaikų dienos centras.Šalčininkų r. savivaldybės tarybos 2023-02-02 sprendimu Nr. T-(1.3E)-1035 Šalčininkų r. savivaldybės nuosavybėn perimti valstybei nuosavybės teise priklausantys 2 butai (unikalūs Nr. 8596-9010- 1006:0011 (46,41 kv. m) ir 8594-0145- 8014:0006 (55,01 kv. m)).
Visagino savivaldybė valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti gautas administracinės paskirties patalpas (unikalus Nr. 3099-1000-7013, 77,95 kv. m) naudoja ne valstybinių funkcijų įgyvendinimui, o savivaldybės administracijos veiklai. Savivaldybė, įvertinusi patalpų reikalingumą, numato kreiptis į VĮ Turto banką dėl jų perdavimo savivaldybės nuosavybėn savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti.
Bendradarbiaujant su Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinės ligonių kasos, psichikos sveikatos draugijos, pacientų atstovais peržiūrėtos egzistuojančios tvarkos dėl jautrių asmens duomenų naudojimo ir parengtas psichikos sveikatos duomenų saugojimo ir prieigos modelis.
Įgyvendinant 1.14 priemonę, sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2018-02-06 Nr. V-142) pakeitė Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos naudojimo tvarkos aprašą (2015-05-26 Nr. V-657), kurio XI skyriuje "Elektroninės sveikatos įrašų duomenų, susijusių su paciento psichikos sveikatos priežiūra, tvarkymas" pateikiamas psichikos sveikatos duomenų saugojimo ir prieigos modelis.
Patvirtintas Sveikatos apsaugos ministro įsakymas dėl E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programos pakeitimo, numatant pamatuojamus, į pokyčių valdymą orientuotus kiekybinius ir kokybinius vertinimo kriterijus bei šių kriterijų ir rodiklių vertinimo metodiką.
Įgyvendinant 1.2 priemonę, sveikatos apsaugos ministro 2019-01-24 įsakymu Nr. V-99 buvo pakeista e. sveikatos sistemos 2017–2025 m. plėtros programa, papildant ją detaliais programos įgyvendinimo kiekybiniais ir kokybiniais vertinimo kriterijais, nurodant šių kriterijų aprašymus ir vertinimo metodiką.
Peržiūrėti ir pakeisti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2017–2019 metų strateginį veiklos planą, E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programą.
Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, E. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programa peržiūrėta ir pakeista, Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2018–2020 metų strateginio veiklos planas patvirtintas LR sveikatos apsaugos ministro 2018-01-17 įsakymu Nr. V-51. Priemonė įgyvendinta.
Pakeisti Konsulinių funkcijų atlikimo organizavimo ir priežiūros tvarkos aprašą.
2026-01-13 įsakymu Nr. V-6 pakeistas Konsulinių funkcijų atlikimo organizavimo ir priežiūros tvarkos aprašas: patvirtinti kriterijai, kuriais vadovaujantis subjektai atrenkami patikrinimams, numatyta rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti e. sveikatos plėtrai svarbiausi klinikinių duomenų rinkiniai.
Įgyvendinant 1.6 priemonę, sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2018-04-03 Nr. V-373) patvirtino e. sveikatos sistemos plėtrai svarbiausių klinikinių duomenų rinkinių sąrašą.
Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projekte numatyti viešojo juridinio asmens vadovo pareigą kiekvienais metais teikti ataskaitą apie vidaus kontrolės (įskaitant finansų kontrolę) būklę viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant pavaldžius arba jo valdymo sričiai priskirtus viešuosius juridinius asmenis.
2019-07-11 priimtas naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymas Nr. XIII-2312. Nauju teisiniu reguliavimu nustatyta, kad institucija, atsakinga už metodinį vadovavimą vidaus kontrolės ir vidaus audito srityje, yra Finansų ministerija, kuri finansų ministro nustatyta tvarka rinks informaciją apie vidaus kontrolės įgyvendinimą viešajame juridiniame asmenyje, įskaitant jam pavaldžius ir (arba) atskaitingus viešuosius juridinius asmenis. Viešojo juridinio asmens vadovui pavesta nustatyta tvarka teikti informaciją Finansų ministerijai.
Bendradarbiaujant su savivaldybėmis įvertinti galimybę paskirti vieną instituciją, kuri kauptų informaciją apie valstybės ir savivaldybių viešąsias įstaigas, ją analizuotų ir lygintų.
Parengtas ir Sveikatos ministro įsakymu patvirtintas standartizuotas SPĮ IS privalomos dokumentacijos šablonas.
Įgyvendinant 2.1 priemonę, sveikatos apsaugos ministras 2017-07-28 įsakymu Nr. V-921 "Dėl sveikatos priežiūros įstaigų informacinių sistemų įteisinimo dokumentacijos" patvirtino standartizuotą sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos (viešosios įstaigos ir biudžetinės įstaigos; privačios sveikatos priežiūros įstaigos informacinės sistemos) privalomos dokumentacijos šabloną.
Peržiūrėti ir inicijuoti siūlymus dėl Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija“ Lietuva 2030“, Nacionalinės reformų darbotvarkės, Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos horizontaliojo prioriteto „Sveikata visiems“ tarpinstitucinio veiklos plano, Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų programos keitimo.
Įgyvendinant 1.1.1 priemonę, buvo peržiūrėti Valstybės pažangos strategijos „Lietuvos pažangos strategija“ Lietuva 2030“, 2018 metų Nacionalinės reformų darbotvarkės, Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano, 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos horizontaliojo prioriteto „Sveikata visiems“ tarpinstitucinio veiklos plano, Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos dokumentai. Strateginiuose dokumentuose e. sveikatos kryptys suderintos. Priemonė įgyvendinta.Įgyvendinant 1.1.2 priemonę, e. sveikatos sistemos 2015–2025 m. plėtros programa peržiūrėta ir pakeista, Sveikatos apsaugos ministerijos 2018–2020 metų strateginis veiklos planas patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2018-01-17 įsakymu Nr. V-51.
Peržiūrėtos egzistuojančios tvarkos dėl paciento supažindinimo formos ir parengti siūlymai dėl elektroninės paciento supažindinimo formos įtvirtinimo.
Įgyvendinant 1.13. priemonę, sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-02-06 Nr. V-142) patvirtintas Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos naudojimo tvarkos aprašas (2015-05-02 Nr.V-657) buvo papildytas 54 p. Jame nustatomos paciento prieigos teisės prie e. sveikatos įrašų. Taip pat numatyta, kad Registrų centras e. sveikatos portale privalo pateikti informaciją apie duomenų valdytoją, duomenų tvarkytojus, duomenų tvarkymo tikslus, tvarkomų asmens duomenų kategorijas, duomenų saugojimo laikotarpį, pacientų teisę susipažinti su tvarkomais duomenimis, teisę prašyti, kad duomenų tvarkytojas ištaisytų netikslius duomenis arba apribotų duomenų tvarkymą, teisę nesutikti, kad duomenys būtų tvarkomi, teisę pateikti skundą priežiūros institucijai, nurodyti, iš kokių šaltinių gauti paciento duomenys ir kokiems duomenų gavėjams jie teikiami. Taip pat VĮ Registrų centro direktorius įsakymu (2018-03-21 Nr. V-95) patvirtino paciento supažindinimo formą.
Realizuota paciento supažindinimo forma e. sveikatos portale.
Įgyvendinant 1.12 priemonę, ministerija parengė Pacientų, besijungiančių prie Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) portalo supažindinimo formą, kurioje pateiktas asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas, tikslas, paciento teisės, teikiamų ir gaunamų asmens duomenų šaltiniai bei apimtis. 2019-02-21 Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad e. sveikatos portale atliktas pakeitimas, kuris užtikrina, kad duomenų subjektas, prieš jungiantis prie minėto portalo, privalo susipažinti su supažindinimo forma ir pažymėti apie tai portale.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas e. sveikatos naudojimo apimčių didinimo susiejimas su gerais šeimos gydytojų darbo rezultatais.
Įgyvendinant 1.9 priemonę sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-05-09 Nr. V-554) buvo patvirtintos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2018 metų siektinos reikšmės. Šios reikšmės taikomos keturioms asmens sveikatos priežiūros įstaigų grupėms, tame tarpe ir pirminio lygio asmens sveikatos paslaugas teikiančioms viešosioms įstaigoms. Mechanizmas, leidžiantis susieti e. sveikatos sistemos naudojimo apimtis su šeimos gydytojų darbo rezultatais sukurtas.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtinti pakeitimai dėl telekardiologijos ir teleradiologijos paslaugų teikimo.
Įgyvendinant 1.7. priemonę, buvo atlikti teisės aktų pakeitimai: sveikatos apsaugos ministras įsakymu (2017-07-20 Nr. V-890) pakeitė Teleradiologijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarkos aprašą (2012-10-19 įsakymo Nr. V-944), kuriame nustatė reikalavimus įrangai (II skyrius), specialistams (III skyrius), paslaugų teikimo tvarką (IV skyrius), paslaugų apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis tvarką. Numatytas reikalavimas, jog konsultuojamoji asmens sveikatos priežiūros įstaiga prašymą apmokėti Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis asmens sveikatos priežiūros paslaugas, kurias teikiant naudojamos teleradiologijos priemonės, gali pateikti tik po to, kai atlikto radiologinio tyrimo vaizdai ir jų aprašymas bus įdėti į Elektroninę sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos posistemę - Nacionalinę medicininių vaizdų archyvavimo ir mainų informacinę sistemą (16 p.). Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2017-07-20 Nr. V-889) pakeistame Radiologijos ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reikalavimų apraše (2015-07-24 Nr. V-881) reglamentuojamos ne tik ambulatorines, bet ir stacionarinės radiologijos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, numatant jas teikti visą parą (teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose ir vieno profilio specializuotas stacionarines asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose), užtikrinant, kad jos būtų suteiktos ne vėliau kaip per 2 val. nuo paskyrimo.
Atsižvelgiant į priimtus sprendimus parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo įsakymo projektą.
Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos (LNSS) viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros (ASP) paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinos reikšmės kasmet nustatomos sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Sveikatos apsaugos ministro 2019-10-28 įsakymu Nr. V-1218 patvirtintas šias paslaugas teikiančių įstaigų palyginimo pagal veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinų reikšmių įvykdymą tvarkos aprašas (pakeistas ministro įsakymais: 2021-02-01 Nr. V-197 ir 2024-02-07 Nr. V-163). Apraše nustatytos įstaigos, kurios iki einamųjų metų kovo 15 d. ministerijai turi pateikti ataskaitas apie įstaigų finansinių ir veiklos rodiklių (nurodytų Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 (2) str. 1 ir 2 d.) siektinų reikšmių įvykdymą, nustatyta šių rodiklių vertinimo ir palyginimo, kurį atlieka ministerija, tvarka; nustatytas rezultatų paskelbimo ministerijos interneto svetainėje terminas (iki einamųjų metų birželio 1 d).Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1964 patvirtintos LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių ASP paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2021 m. siektinos reikšmės ir apskaičiavimas, duomenų teikėjai, tačiau veiklos rodikliai, jų siektinos reikšmės ir jų apskaičiavimas nesikeitė. 2022 m. siektinos reikšmės patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2022-09-20 įsakymu Nr. V-1467, kuriuo vadovaujantis rodiklio „Įstaigos sąnaudų darbo užmokesčiui dalis“ reikšmė buvo tik stebima, įvykdymas nebuvo vertinamas ir balai už rodiklio siektinos reikšmės įvykdymą nebuvo skiriami, o 2023 m. šio rodiklio reikšmė nenustatyta(sveikatos apsaugos ministro 2023-05-30 įsakymas Nr. V-628), nors Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo nuostatos nebuvo pakeistos. Siekiant tobulinti asmens sveikatos priežiūros įstaigų veiklos rezultatų vertinimo sistemą, 2023-12-21 priimtas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 15(1), 15(2), 15(3), 36 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2453 (įsigalios nuo 2025-01-01), kuriuo atsisakyta įstatymo 15(2) str. 1, 2 ir 8 d. reglamentuotų LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių ASP paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir šių įstaigų grupių nustatymo ir pavesta juos (rodiklius, jų siektinas reikšmes, įstaigų grupes) nustatyti sveikatos apsaugos ministrui. Priėmus šiuos pakeitimus sudarytos prielaidos užtikrinti sklandesnį, objektyvesnį ir realius poreikius atitinkantį veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir jų siektinų reikšmių nustatymą bei palyginimą.
Peržiūrėti 2017 m. vasario 23 d. finansų ministro įsakymu Nr.1K-65 patvirtintus AVNT panaudojimo efektyvumo rodiklius, jų reikšmes, taikytinas AVNT valdytojams, įskaitant Turto banką, ir išanalizavus, kokie AVNT valdymo ir/arba panaudojimo efektyvumo rodikliai reikalingi vertinant centralizuotai valdomo AVNT valdymo/panaudojimo efektyvumą, pakeisti finansų ministro įsakymu Nr.1K-65 nustatytus rodiklius
Atlikti bandomąjį vertinimą, taikant sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų gaires.
Vyriausybės kanceliarija informavo, kad Sveikatos apsaugos ministerija atliko sisteminę sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų teisinio reguliavimo peržiūrą, siekiant atsisakyti perteklinio reguliavimo.
Atrinkti planuojamas teisėkūros iniciatyvas, kurių pagrindimo ir analizės rezultatai turėtų būti pristatyti plačiau.
Vyriausybės kanceliarija informavo, kad buvo atrinktos teisėkūros iniciatyvos, kurių pagrindimo ir analizės rezultatai turėtų būti plačiau pristatyti Vyriausybei.
Iki einamųjų metų pabaigos peržiūrėti ir esant poreikiui atnaujinti planą, registruoti pasireiškusias rizikas ir jų valdymo priemones.
Siekiant tinkamai valdyti projektų rizikas, 2025 m. peržiūrėtas ir atnaujintas viešojo subjekto rizikų valdymo planas.
Pagal poreikį pakeisti poįstatyminius teisės aktus, susijusius su Nacionalinio plėtros banko įstatymo pakeitimais.
Parengti Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu tvirtinamą Pasirengimo vaiko globai (rūpybai) tvarkos aprašą.
Parengtas ir Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2025 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. BV-66 patvirtintas Mokymų vykdymo, vertinimo ir išvados rengimo dėl asmens pasirengimo globoti (rūpinti), įvaikinti ar prižiūrėti vaiką tvarkos aprašas (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/30234391004b11f0a2ad91db29a9514e?jfwid=ywjmsjv32)
2028 metais rengiant 2027 m. Valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitą, AVNT, įskaitant perduotą valdyti centralizuotai valstybės nekilnojamąjį turtą, panaudojimo ir valdymo efektyvumo rodiklių analizę pateikti vadovaujantis naujais AVNT panaudojimo efektyvumo rodikliais;
Atliekant periodinę visapusiškos vyresnio amžiaus žmonių gerovės padėties analizę, įvertinti vienišumo poveikio gyvenimo kokybei bei socialinės ir sveikatos apsaugos sistemoms tyrimą, jo pagrindu ir remiantis vertinimo rezultatais nustatyti vienišumo prevencijos ir mažinimo tikslą, identifikavimą bei metodus vyresnio amžiaus asmenų vienišumo lygiui matuoti.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija inicijuoja integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų plėtros programų vertinimą. Vienas iš išorės ekspertų atliksimo vertinimo „ES fondų investicijų į švietimo sektoriaus infrastruktūrą masto ir poveikio vertinimas“ uždavinių – „3. Parengti atvejo analizę, kurioje būtų įvertinti integruotų mokslo, studijų ir verslo centrų (slėnių) plėtros programų įgyvendinimo rezultatai ir poveikis“. Numatoma vertinimo pabaiga – 2020 m. II ketv.
Peržiūrėti visų socialinio draudimo įmokų tarifus, išanalizuoti atskirų socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo galimybes ir pateikti siūlymus LR Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetui, LR Vyriausybei.
Seimas 2021-12-14 priėmė Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2022 metų rodiklių patvirtinimo įstatymą (N. XIV-749), kuriame pirmą kartą VSDF biudžete yra suplanuoti valstybinio socialinio draudimo įmokų rūšių tarifų dydžiai, pagal kuriuos planuojamos įmokos ir išmokos pagal draudimų rūšis yra subalansuotos. Pagal 2022 m. VSDF biudžeto planą ir prognostinius skaičiavimus 2023 m. ir 2024 m., visų rūšių (ligos, motinystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, pensijų) socialinio draudimo įplaukos suplanuotos didesnės nei išlaidos. Socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo sprendimams aktualūs ir VSDF valdybos veiksmai įgyvendinant 2018 m. jai teiktą rekomendaciją, susijusią su apskaitos tvarkymo tobulinimu, siekiant nuo 2024 m. turėti duomenis apie sukauptą rezultatą pagal atskiras socialinio draudimo rūšis. Priėmus Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymą (2023-05-23, Nr. XIV-1966), susiję valstybės socialinių fondų biudžetai bus rengiami kaupimo principu ir tvirtinami vienu įstatymu, jų biudžetų projektų aiškinamajame rašte bus pateikiama informacija apie atskirų socialinio draudimo rūšių planuojamas įmokas, numatomus sukaupti jų rezultatus, pinigines įplaukas ir išlaidas kitiems biudžetiniams metams. Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m. valstybės socialinių fondų biudžetų projektus. Visų fondų 2024 m. biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 m. rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus.Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. VSDF valdyba informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte taiko 2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus. Atsižvelgiant į priimtus teisės aktus, VSDF valdyboje 2023 m. atlikti Finansų valdymo sistemos pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją.
Atlikti Finansų valdymo sistemos funkcionalumo tobulinimo darbus.
Fondo 2021 m. veiklos plane, patvirtiname Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389), iki 2021-12-31 buvo numatyta parengti centralizuotos apskaitos modelį, o 2022 m. antrą pusmetį atlikti finansų valdymo sistemos funkcionalumo tobulinimo darbus. Juos planuota taikyti nuo 2023-01-01. Atsižvelgiant į Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) pakeitimus, centralizuotos apskaitos modelio parengimas nukeltas vieneriems metams. 2023 metais yra atlikti pasirengimo fondo apskaitos centralizavimui nuo 2024-01-01 darbai, t. y. atlikti pakeitimai Finansų valdymo sistemoje ir peržiūrėtos teritoriniuose skyriuose vykdomos procedūros, kurias atlieka fondo apskaitą tvarkantys finansų specialistai, atlikti kiti parengiamieji darbai (peržiūrėti Fondo valdybos ir teritorinių skyrių nuostatai ir t.t.). VSDF valdyba 2023-12-13 informavo, kad Finansų valdymo sistemoje atlikti pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei Fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją. Nuo 2024-01-01 fondo apskaita bus tvarkoma centralizuotai (VSDF valdyboje).
Esant Uosto direkcijos kreipimuisi dėl Vyriausybės nutarimo dėl atitinkamų žemės plotų išbraukimo iš uosto rezervinių teritorijų sąrašo ir šių teritorijų naujų ribų nustatymo pakeitimo, inicijuoti teisės akto pakeitimą ir patvirtinimą per 6 mėn. terminą.
AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija 2022-11-03 kreipėsi į Susisiekimo ministeriją ir pateikė reikalingus dokumentus dėl Vyriausybės nutarimo keitimo. Susisiekimo ministerija įgyvendindama rekomendaciją parengė, suderino su suinteresuotomis institucijomis ir 2023-02-24 (t. y. per nustatytą terminą) pateikė Vyriausybei nutarimo projektą dėl atitinkamų žemės plotų išbraukimo iš uosto rezervinių teritorijų sąrašo (TAIS Nr. 23-145(2)), tačiau Vyriausybė posėdyje jo nesvarstė ir grąžino Susisiekimo ministerijai.Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. lapkričio 3 d. nutarimo Nr. 822 „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas 2023-07-04 pakartotinai pateiktas suinteresuotoms institucijoms išvadoms gauti. Atsižvelgiant į suinteresuotų institucijų pastabas, atsirado poreikis Vyriausybės nutarimą išdėstyti nauja redakcija. Susisiekimo ministerija parengė ir 2024-03-18 pakartotinai pateikė suinteresuotoms institucijoms išvadoms gauti Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. lapkričio 3 d. nutarimo Nr. 822 „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, kuriuo nauja redakcija išdėstomas Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų, reikalingų Klaipėdos valstybiniam jūrų uostui plėsti, sąrašas, pagal kurį nustatytos uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų ribos. Vyriausybės nutarimo projektas 2025-04-18 (TAIS Nr. 24-4318(2)) pakartotinai pateiktas suinteresuotoms institucijoms išvadoms gauti.Atsižvelgiant į Klaipėdos miesto savivaldybės išvadoje dėl Vyriausybės nutarimo projekto (TAIS Nr. 24-4318(2)) ir papildomais raštais Susisiekimo ministerijai išreikštą poreikį iš Vyriausybės nutarimo projektu (TAIS Nr. 24-4318(2)) siūlomo patvirtinti Klaipėdos valstybinio jūrų uosto žemės, uosto akvatorijos ir uosto rezervinių teritorijų, reikalingų Klaipėdos valstybiniam jūrų uostui plėsti, sąrašo išbraukti kai kuriuos uosto žemės sklypus, uosto rezervinę teritoriją, šiuo metu klausimas derinamas.
Priimtas aplinkos ministro įsakymas dėl miško žemės ir medynų apskaitos tvarkos.
Aprašas patvirtintas 2026-04-29 aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-72 "DĖL INFORMACIJOS APIE VALSTYBINĖS MIŠKO ŽEMĖS SKLYPUS, PATIKĖJIMO TEISE VALDOMUS VALSTYBĖS ĮMONĖS VALSTYBINIŲ MIŠKŲ URĖDIJOS, IR (AR) MEDYNUS, ESANČIUS VALSTYBINĖS MIŠKO ŽEMĖS SKLYPUOSE, KAUPIMO IR PATEIKIMO APLINKOS MINISTERIJAI TVARKOS APRAŠO PATVIRTINIMO".
Parengti pritaikyto prie Lietuvos teisės sistemos ir orientuoto į teisėkūros efektyvumo didinimą teisinio reguliavimo vertinimo modelį ir jį aptarti su suinteresuotais asmenimis.
Vyriausybės kanceliarija parengė baigiamojo (ex-post) vertinimo modelį. Siekiant aptarti parengtą modelį su suinteresuotomis šalimis, suorganizavo viešąsias konsultacijas: apskritojo stalo diskusiją su suinteresuotomis institucijomis ir akademine visuomene; interviu ciklą su socialiniais partneriais, nevyriausybinių visuomeninių organizacijų atstovais; interviu nuotoliniu būdu su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos geresnio reguliavimo politikos ekspertais.
Rekomendacijos įgyvendinimo priemonių plano įvykdymas.
Vykdant patvirtintas (Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947) Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemones, priimti dalies universitetų tinklo optimizavimo sprendimai: Lietuvos edukologijos ir Aleksandro Stulginskio universitetai prijungti prie Vytauto Didžiojo universiteto; Šiaulių universitetas nuo 2021-01-01 bus galutinai prijungtas prie Vilniaus universiteto. Planuotų Mykolo Romerio universiteto prijungimo prie Vilniaus Gedimino technikos universiteto ir Lietuvos sporto universiteto prijungimo prie Lietuvos sveikatos mokslų universiteto atvejų buvo atsisakyta nepritarus jų valdymo organams. Vykstant universitetų tinklo pertvarkai priimti sprendimai ir dėl jų turto optimizavimo. Ministerijai su universitetais aptarus ir universitetams įsivertinus nereikalingo turto atsisakymo galimybes, 2017–2018 m. universitetai pripažino nereikalingais savo funkcijoms vykdyti ir pasiūlė Turto bankui perimti 31 nekilnojamojo turto objektą (bendra likutinė vertė – 527 tūkst. Eur). 2017-2018 m. priimti 5 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimai dėl nekilnojamojo turto investavimo (bendra turto rinkos vertė – 31,3 mln. Eur), siekiant jį parduoti. 2019 m. priimti 4 Vyriausybės nutarimai dėl 17,9 mln. Eur, 2020 m. – 5 Vyriausybės nutarimai dėl 12,2 mln. Eur vertės nekilnojamojo turto investavimo. 2021 m. I pusm. sprendimai dėl turto investavimo nebuvo priimti. Patvirtintos Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo plano įgyvendinimo priemonės (Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947) ne kartą buvo pakeistos ir skiriasi nuo pradinių. Plano įgyvendinimą numatyta vykdyti iki 2022 m., tačiau tolimesni tinklo optimizavimo veiksmai nuo 2020 m. nenumatyti ir nevyksta, o turto investavimas į universitetus yra tęstinis procesas ir gali vykti neapibrėžtą laikotarpį, nesiejant jo išskirtinai su optimizavimo plano įgyvendinimu, todėl rekomendacijos priemonės stebėsena baigiama.
Rekomendacijos įgyvendinimo priemonių plano parengimas.
Seimo 2017-06-29 nutarimu Nr. XIII-533 patvirtintas Valstybinių universitetų tinklo optimizavimo planas ir Vyriausybės 2017-11-22 nutarimu Nr. 947 patvirtintos šio plano įgyvendinimo priemonės.
Klaipėdos r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 4 valstybės nekilnojamojo turto (VNT) objektų (negyvenamųjų patalpų – garažų (unikalūs Nr. 5597-5002-2085:0001, 5597-1001-1027:0019, 5597-5004-2012:0001, 76,1 kv. m) ir pastato – sandėlio (unikalus Nr. 5597-5004-2034, 10,6 kv. m), kuriuos naudojo ne toms valstybinėms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo perduotas. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-03-13 nutarimu Nr. 195 minėtas turtas perduotas Klaipėdos r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti (2024-04-25 Perdavimo - priėmimo aktas Nr. TP-14-38).
Parengti ir įregistruoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo projektą.
2018-01-03 priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 27 „Dėl atlyginimo už saugiu valstybiniu duomenų perdavimo tinklu teikiamas paslaugas dydžių nustatymo kriterijų aprašo patvirtinimo“.
Parengti ir įregistruoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo dėl organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams (valstybės informaciniams ištekliams) projektą.
Įgyvendinant priemonę:•2018-12-05 nutarimu Nr. 1209 patvirtinti Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai, tarp kurių yra Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, aprašas. Apraše nustatyti bendri saugumo reikalavimai valstybės valdomiems elektroninių ryšių tinklams.•Parengti ir pateikti Vyriausybei nutarimų „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013-07-24 nutarimo Nr. 716 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ , „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektai, kuriuos priėmus bus:-aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, taikomų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, kuris yra išdėstomas viename teisės akte; -gerinamas kibernetinio saugumo rizikų valdymas, kadangi ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojai nacionalinei stebėsenos sistemai teiks atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimo ataskaitas;-nustatytas aiškesnis institucijų, atsakingų už valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugą, ratas, kurios pačios turės teisę nustatyti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūrą valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugoje;-stiprinamas santykių su tiekėjais procesas, siekiant eliminuoti galimas grėsmes ir rizikas, susijusias su tiekimo grandine, nepatikimų gamintojų įrangos naudojimu ir tiekėjams suteikiama prieiga prie išteklių.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimą „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, kuriame numatyti tinklų plėtros koordinavimo mechanizmą.
Priimtas Vyriausybės nutarimas (2017 m. gruodžio 18 d. Nr. 1056) "Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo", kuriame numatytas tinklų plėtros koordinavimo mechanizmas, apimantis informacijos apie valstybės valdomos elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą gavimą, plėtros planavimo ir su tuo susijusios informacijos skelbimo ir teikimo tvarką.
Pakeisti Specialiosios pagalbos teikimo mokyklose (išskyrus aukštąsias mokyklas) tvarkos aprašą, patvirtintą švietimo ir mokslo ministro 2011 m. liepos 8 d. įsakymu Nr. V-1229 (pakeisti mokytojo padėjėjo sąvoką į mokinio padėjėjo / asistento).
Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), įtvirtinta mokinio padėjėjo sąvoka. Numatyta, kad mokinio padėjėjai teiks specialiąją pagalbą didindami ugdymosi prieinamumą ir mokinio savarankiškumą. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.
Išanalizuoti fondo valdybos pateiktus pasiūlymus dėl fondo administravimo įstaigų sujungimo į vieną juridinį asmenį ir priimti sprendimą dėl fondo veiklos optimizavimo ir valdymo struktūros supaprastinimo.
Valstybinio socialinio draudimo fondo juridinių asmenų skaičius buvo sumažintas nuo 13 iki 5 (nuo 2021-07-01 veikia VSDF valdyba ir 4 teritoriniai skyriai: per du etapus buvo pertvarkyti VSDF valdybos Užsienio išmokų tarnyba ir Karinių ir joms prilygintų struktūrų skyrius, prijungiant juos prie Vilniaus skyriaus (2020 m.) ir 9 teritoriniai skyriai apjungti į 3 skyrius (2021 m.)), centralizuota dalis funkcijų (nuo 2021 m. – informacinių technologijų infrastruktūros ir turto priežiūros, ūkio ir turto priežiūros; nuo 2024 m. – VSDF finansų apskaita). Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba pasitvirtino 2025-2028 m. „Sodros“ strategiją, kurioje numatyti konkretūs veiklos automatizavimo projektai. Kaip ir planuota, yra intensyviai atliekami centralizuoto išmokų mokėjimo modulio realizavimo darbai (klojamas pamatas centralizuotam operacijų centrui). Taip pat, jau pradėta įgyvendinti strategijoje numatytą duomenų kokybės projektą, kurį įgyvendinus bus sukurtas pagrindas kitiems numatytiems veiklos automatizavimo projektams įgyvendinti. Sėkmingai įgyvendinus numatytus projektus, tikimasi, bus parengta tinkama aplinka Sodrai tapti vienu juridiniu asmeniu 2028 m.
Parengti teisės aktų projektus, įteisinančius naują teisinio reguliavimo vertinimo sistemą.
Teisingumo ministerija parengė ir 2018-09-12 Vyriausybei pateikė Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymo projektą, kuriuo siūloma reglamentuoti baigiamąjį teisinio reguliavimo poveikio vertinimą.
Nustatyti savanorių ir NVO įsitraukimo į krizių, ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos ir karo atveju sritis ir poreikius.
Pritarti siūlomai teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pertvarkai Seimo lygiu ir Teisėkūros pagrindų įstatyme įtvirtinti naujos teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pagrindus.
Seimas 2019-05-28 priėmė Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymą, kuriuo reglamentuojamas galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimas.
Pritarti siūlomai teisinio reguliavimo vertinimo sistemos pertvarkai Vyriausybės lygiu.
Vyriausybė 2018-10-03 nutarimu Nr. 985 nutarė pritarti Lietuvos Respublikos teisėkūros pagrindų įstatymo Nr. XI-2220 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10 straipsnių ir ketvirtojo skirsnio pakeitimo įstatymo projektui ir pateikti jį Lietuvos Respublikos Seimui.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymu patvirtinto Gaminių ir (ar) pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančių dokumentų išrašymo tvarkos aprašo pakeitimas.
Nustatyta prievolė kasmet tikrinti atliekų tvarkytojus išrašiusius atliekų sutvarkymą įrodančius dokumentus.
Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas dėl didelio gabarito atliekų surinkimo aikštelėse surinktų padangų atliekų dalinio finansavimo gamintojų ir importuotojų lėšomis, sunaudojimui savoms reikmėms skirtų transporto priemonių skaičiaus sumažinimas.
Pakeistos Atliekų tvarkymo įstatymo nuostatos praplėstos padangų gamintojų, importuotojų ir platintojų atsakomybės ribos, nustatant pareigą dalinai finansuoti didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių eksploatavimą.
Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas dėl regioninių atliekų tvarkymo kainų nustatymo, regioninių atliekų tvarkymo įrenginių operavimo, gaminių ir pakuočių atliekų iš mišraus komunalinių atliekų srauto finansavimo gamintojų ir importuotojų lėšomis.
Priimtas (2021-12-23 Nr. XIV-875) Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymas , kuriuo Valstybinė energetikos reguliavimo taryba įgaliota nustatyti komunalinių atliekų tvarkymo regionines kainas ir prižiūrėti, kaip jos taikomos taip pat nustatyti po rūšiavimo likusių, perdirbti ir pakartotinai panaudoti netinkančių energinę vertę turinčių komunalinių atliekų deginimo vienos tonos įkainio viršutinę ribą ir prižiūrėti, kaip ji taikoma. Šis įstatymas įsigalioja 2023 m. sausio 1 d.
Lietuvos Respublikos pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimas.
2021-06-17 priimtas žiedinės ekonomikos direktyvų nuostatas perkeliantys Atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-407, Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-408. Šiais pakeitimais bus sugriežtinta gamintojų atsakomybė, užtikrintas kokybiškos ir visuotinai prieinamos antrinių žaliavų ir pakuočių atliekų rūšiavimo paslaugos teikimas gyventojams, stabilus šios paslaugos finansavimas, sugriežtinta gamintojų ir importuotojų organizacijų atsakomybė, užtikrinant, kad būtų sutvarkytos pakuočių atliekos.
Regionų aplinkos apsaugos departamentų reorganizacija, siekiant optimizuoti ir efektyvinti kontrolės mechanizmą.
Vietoje 8 regionų aplinkos apsaugos departamentų aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės funkcijas vykdo viena institucija - Aplinkos apsaugos departamentas prie Aplinkos ministerijos.
Vieningos gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacinės sistemos (toliau – GPAIS) įdiegimas.
2018 m. pradėjo veikti Vieninga gaminių, pakuočių ir atliekų informacinė sistema (GPAIS).
Krašto apsaugos ministro 2021-07-01 įsakymu Nr. V-466 „Dėl tarnybos ir darbo laiko apskaitos krašto apsaugos sistemoje tvarkos aprašo patvirtinimo“, numatyti atskirus sutartinius žymėjimus.
Peržiūrėjus ir įvertinus valstybinių universitetų patikėjimo teise valdomą turtą, bus pateikti siūlymai dėl universitetų infrastruktūros efektyvaus panaudojimo.
Dėl universitetų bendradarbiavimo su mokslo ir studijų bei kitomis švietimo įstaigomis naudojantis turima infrastruktūra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija numatė šias priemones: 1. Sukurta atvira prieiga, sudaranti galimybę universitetų turima infrastruktūra pasinaudoti kitoms studijų, mokslo ir švietimo įstaigoms. Universitetai yra parengę atviros prieigos veiklos bendrąsias taisykles. Dėl naudojimosi atviros prieigos principu veikiančia infrastruktūra aktyvumo rekomendacijos ministerijai teiktos 2017-04-10 valstybinio audito ataskaitoje „Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą siekiant inovacijų augimo“. 2. Nuo 2019-01-01 įsigaliojo Profesinio mokymo įstatymo pakeitimai, leidžiantys nuomoti ar panaudos pagrindais perduoti profesinių mokyklų naudojamą valstybės turtą, valdomą patikėjimo teise pagal turto patikėjimo sutartis. Parengtos Sektorinio praktinio mokymo centro veiklos gairės, kurios numato galimybę profesinio mokymo įstaigų infrastruktūra pasinaudoti ir kitoms institucijoms, asmenims, susijusiems su Sektorinio praktinio mokymo centro veikla. 3. Siekiant paskatinti mokyklų bendradarbiavimą ir optimizuoti valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendrabučių valdymą sudaryta komisija (2019-01-14 ministro įsakymu Nr. V-27), kuriai pavesta išnagrinėti ir pateikti siūlymus dėl valstybinių aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendrabučių valdymo optimizavimo ir bendros informacinės sistemos kūrimo poreikio ir galimybių. Komisijos iniciatyva surinkta informacija iš 59 institucijų dėl 285 objektų atnaujinimo darbų poreikio ir pasiūlytas naujo finansinio mechanizmo projektas. Vyriausybės pavedimu Finansų ministerija kartu su UAB Viešųjų investicijų plėtros agentūra sukūrė bandomąją aukštųjų mokyklų bendrabučių skatinamojo finansavimo priemonę, pagal kurią planuojama renovuoti 8 bendrabučius ir 7 kitus objektus. Komisija darbą baigė (2019-07-29 komisijos posėdžio protokolas). Numatyta priemonė dėl bendrabučių atnaujinimo finansavimo, tačiau priemonės dėl aukštųjų mokyklų ir profesinių mokyklų bendradarbiavimo dalijantis infrastruktūra (bendrabučiais) nenumatytos, bendros informacinės sistemos nuspręsta nekurti.
VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros direktoriaus 2020-03-27 įsakymu Nr. B3.2-30 sudaryta 2019 m. gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos komisija atliks VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros po vienerių metų, per vienerius metus ir kitų gautinų ir mokėtinų sumų inventorizaciją 2019-12-31 duomenimis.
Sukurtos priemonės nedavė rezultato, nes ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai neužregistruoti apskaitoje. Ar įsipareigojimai bus inventorizuoti ir užregistruoti teisingai, stebėsime atlikdami Aplinkos ministerijai (audite už 2020 m.) teiktos rekomendacijos “siekiant turėti teisingus apskaitos duomenis, kurie reikalingi parengti Aplinkos ministerijos, valstybės ir nacionalinį konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, ištirti VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybes ir imtis veiksmų teisės aktų nustatyta tvarka“ įgyvendinimo priežiūrą.
Metodika bus išleista ir pristatyta mokykloms, organizuoti gerosios patirties pristatymai regionuose.
Metodinis leidinys „Formuojamasis vertinimas – individualiai pažangai skatinti“ pristatytas visoms mokykloms, elektroninė versija paskelbta ministerijos svetainėje.
Atlikti žalos aplinkai nustatymo, vertinimo, kompensavimo, pažeistos aplinkos atkūrimo teisinės sistemos analizę.
Aplinkos ministerija informavo, kad žalos aplinkai nustatymo, vertinimo, kompensavimo, pažeistos aplinkos atkūrimo reglamentavimo bei teismų praktikos analizė atlikta, suplanuotos esminių trūkumų šalinimo priemonės. Žalos aplinkai reglamentavimas iš esmės įtvirtintas Aplinkos apsaugos įstatyme, skirtingose septyniuose žalos aplinkai skaičiavimo metodikose, kurios patvirtintos ministro įsakymais, ir Aplinkos atkūrimo priemonių parinkimo bei išankstinio pritarimo gavimo tvarkos apraše (Aplinkos ministro 2006-05-16 įsakymas Nr. D1-228). Į valstybės tarnautojų metines užduotis įtrauktos užduotys dėl Aplinkos atkūrimo priemonių parinkimo bei išankstinio pritarimo gavimo tvarkos aprašo pakeitimo. Įsakymo D1-228 pakeitimas įtrauktas į Aplinkos ministerijos teisėkūros planą
Įdiegti PerVis pakeitimus, kurie leistų sisteminti duomenis apie karių savanorių dalyvavimą visose pratybose / mokymuose / kursuose.
Vilniaus miesto savivaldybė informavo, kad UAB Viliaus Energijai ir jos motininei įmonei Veolia Environment buvo pateikti reikalavimai Stokholmo komercinio arbitražo teisme. Tarptautinis Stokholmo arbitražo tribunolas 2023-11-30 sprendimu Vilniaus miesto savivaldybei priteisė 83 mln. eurų kompensacijos už padarytą žalą.
Atlikti kontrolės veiksmus, kad pagal 5 priede pateiktus duomenis, valstybės nekilnojamojo turto valdytojai teisės aktų nustatyta tvarka kreiptųsi dėl valstybinės žemės sklypų, kurių reikia jų pastatams eksploatuoti perdavimo neatlygintinai naudotis arba nuomai.
Nacionalinės žemės tarnybos (NŽT) direktoriaus 2018-02-23 pavedimu Nr.1PAV-75-(1.8 E) pavesta teritorinių skyrių vedėjams iki 2018-03-15 kreiptis į valstybės nekilnojamojo turto valdytojus, nurodytus 2018-01-24 valstybinio audito ataskaitos Nr. VA-2018-P-60-8-1 5 priede, kad pastarieji NŽT teritoriniam skyriui pagal žemės buvimo vietą pateiktų prašymus perduoti neatlygintinai naudotis valstybinės žemės sklypus, kurių reikia pastatams eksploatuoti. NŽT 2024-01-12 pateiktais duomenimis apie valstybės nekilnojamojo turto valdytojų atliktus veiksmus, iš 129 buvusių nesuformuotų sklypų liko suformuoti 15 sklypų (iš kurių 9 –pradėtos procedūros, iš jų 2 sklypų formavimo procedūros baigtos, tačiau sklypai dar neįregistruoti NTR, 6 – nesuformuoti), o 6 sklypų formuoti nebeaktualu. Nuo 2024-01-01 įsigaliojus Žemės įstatymo Nr. I-446 pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1311 2 straipsnio pakeitimo įstatymo (2023-06-29 Nr. XIV-2115) pakeitimams, NŽT savivaldybėms perdavė funkcijas dėl miestuose ir miesteliuose savivaldybėms patikėjimo teise perduotos valstybinės žemės, kuri nėra suplanuota valstybės reikmėms, valdymo. Vadovaujantis Vyriausybės 2024-01-10 nutarimu Nr. 32 NŽT įgaliota savivaldybėms perduoti valdyti patikėjimo teise valstybinės žemės sklypus (jų dalis) ir žemės sklypais nesuformuotos valstybinės žemės plotus. Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Parengti Antstolių įstatymo pakeitimo projektą, kuriuo būtų nustatyti reikalavimai el. erdvėje skelbiamai informacijai apie antstolių paslaugas.
2023-06-15 Seimas pritarė Teisingumo ministerijos parengtam Antstolių įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIVP-2862, kuriuo nustatomi reikalavimai viešam informacijos skelbimui apie antstolių veiklą. Įstatymo projektas bus svarstomas Seimo 2023 metų rudens sesijoje.
parengti optimizavimo modelį/bendro tinklo architektūrą ir standartinių paslaugų viešajam sektoriui paketą.
Susisiekimo ministro 2020-10-09 įsakymu Nr. 3-604 "Dėl įgaliojimų suteikimo viešajai įstaigai „Plačiajuostis internetas“ viešoji įstaiga „Plačiajuostis internetas“ įgaliota rinkti iš valstybės įmonių, akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, informaciją apie jų valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų kainas ir pagal surinktą informaciją ir savo interneto svetainėje skelbti valstybės valdomų įmonių valdomų elektroninių ryšių tinklų žemėlapį.
Peržiūrėti valstybės įmonės „Infostruktūra“ direktoriaus 2010 m. spalio 26 d. įsakymu Nr. V-40 patvirtintą valstybės įmonės „Infostruktūra“ monopolinio pobūdžio paslaugų kainų nustatymo tvarką ir, jei reikėtų, nustatyti naują SVDPT paslaugų kainodaros metodiką, ją patvirtinti krašto apsaugos ministro įsakymu.
Krašto apsaugos ministro 2021-10-26 įsakymu Nr. V-831 "Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2019-07-02 įsakymo Nr. V-583 „Dėl Saugiojo valstybinio duomenų perdavimo tinklo veiklą užtikrinančių dokumentų patvirtinimo“ pakeitimo" patvirtintas Saugiojo tinklo papildomų elektroninių ryšių paslaugų sąrašas ir nustatyti atlyginimo už paslaugas dydžiai.
sukūrus valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros technologinį įrankį, nustatyti detalų valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros ir būklės vertinimo mechanizmą.
Vyriausybės nutarimu (2020 m. rugsėjo 23 d. Nr. 1044) "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2017 m. gruodžio 18 d. nutarimo Nr. 1056 „Dėl Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų plėtros planavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo" Valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų planavimo tvarka papildyta reikalavimais dėl valstybės elektroninių ryšių tinklų infrastruktūros bendrojo naudojimo. Akcinėms bendrovėms ir (ar) uždarosioms akcinėms bendrovėms, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, rekomenduojama nuolat teikti informaciją Susisiekimo ministerijai arba jos įgaliotai institucijai ar įstaigai apie savo valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti elektroninių ryšių paslaugas ir jų įkainius.
Rizikos vertinimo modelio parengimas siekiant efektyvinti valstybinę aplinkos apsaugos kontrolę.
Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus įsakymu patvirtintas Ūkio subjektų vykdančių ūkinę veiklą, kuriai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus ar taršos leidimus, vykdomos ūkinės veiklos keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas.
Atlikti kompleksinę įstatymus įgyvendinančių teisės aktų peržiūrą ir nustatyti įstatymų ir poįstatyminių teisės aktų neatitikimus.
Atlikta Sveikatos draudimo įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų peržiūra ir nustatyti sveikatos apsaugos ministro įsakymai, kurie turi būti keičiami, kad atitiktų Sveikatos draudimo įstatymo nuostatas.
Parengti ir patvirtinti VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą: numatyti, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (grupė/komanda).
2024-12-12 patvirtintas vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašas.
Įkalinimo įstaigų techninių, perimetro apsaugos ir vaizdo sistemų modernizavimas, kuriuo siekiama efektyviau užkardyti mobiliųjų telefonų permetimus, įnešimus, įvežimus į įstaigų teritoriją: įdiegti papildomas technines priemones daiktų patikrai Vilniaus PN atlikti.
2022-03-25 Kalėjimų departamentas informavo, kad 2021 m. Vilniaus pataisos namuose įdiegtos papildomos techninės priemonės daiktų patikrai atlikti (naudojimui perduoti 2 endoskopai-vaizdo kameros AutelMaxiVideo MV460, 10 nešiojamų metalo detektorių CEIA PD 140E, 10 teleskopinių veidrodėlių kratoms Alert-M, 2 introskopai, atnaujinta 20 vaizdo kamerų, pakeista naujais 16 perimetro apsauginės signalizacijos mikrobanginių jutiklių), kurios užtikrina efektyvesnį neleistinų daiktų patekimo užkardymą.
Peržiūrėti teisinę bazę ir inicijuoti reikiamų teisės aktų pakeitimus.
Susisiekimo ministro 2020-10-09 įsakymu Nr. 3-604 VšĮ „Plačiajuostis internetas“ įgaliota rinkti iš VĮ, AB ir UAB, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, informaciją apie jų valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti šių ryšių paslaugas ir jų kainas, pagal surinktą informaciją savo interneto svetainėje skelbti valstybės valdomų įmonių valdomų elektroninių ryšių tinklų žemėlapį.
Esamos atliekų tvarkymo infrastruktūros efektyvumo vertinimas ir papildomos infrastruktūros kūrimo ir su tuo susijusių investicijų poreikio vertinimas.
Įgyvendinant Aplinkos ministerijos su paslaugų tiekėju pasirašytą paslaugos ,,Esamos atliekų tvarkymo sistemos analizės, siekiant parengti Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021–2027 metų plano projektą“ pirkimo sutartį, atlikta Lietuvos atliekų prevencijos ir tvarkymo sistemos (atliekų prevencijos ir tvarkymo tikslų, uždavinių ir priemonių, kurias turi įgyvendinti valstybės institucijos, savivaldybės, gamintojai ir importuotojai, atliekų tvarkytojai) analizė, kuri patvirtinta 2021 m. gegužės mėn. Atliekant analizę įvertinti esami atliekų tvarkymo, įskaitant atliekų perdirbimą, infrastruktūros pajėgumai ir jų plėtros poreikis, įvertintos atliekų perdirbimo plėtrai būtinos investicijos .Aplinkos ministerija parengė Valstybinį atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021-2027 m. planą, kuris nustatys šio laikotarpio atliekų tvarkymo strateginius tikslus, uždavinius ir priemones jiems pasiekti, taip pat valstybines ir savivaldybėms skirtas atliekų tvarkymo užduotis, nacionalinės ir ES paramos kryptis.
Parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus, prireikus – teisės aktų projektus dėl blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarkos suvienodinimo.
2023-06-29 priimtas Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymo Nr. IX-2135 papildymo 98 straipsniu įstatymas, kuriuo suvienodinta blokavimo įgaliojimų įgyvendinimo tvarka. Įsigalioja nuo 2024-05-01 (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2023-07-06).
Kartą per metus vaikų sveikatos stiprinimo klausimus svarstyti Valstybinėje sveikatos reikalų komisijoje prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės.
Valstybinės sveikatos reikalų komisijos prie Vyriausybės posėdis įvyko 2023-12-05. Sveikatos apsaugos ministerija pristatė stebimas vaikų nutukimo augimo tendencijas, problemas ir galimus jų sprendimo būdus; Krašto apsaugos ministerija pristatė šaukiamojo amžiaus jaunuolių tinkamumo karo tarnybai pagal sveikatos būklę analizę; Susisiekimo ministerija – moksleivių fizinio aktyvumo skatinimo problemas; Žemės ūkio ministerija – ekologiškų ir nacionalinės maisto kokybės sistemos produktų vartojimo skatinimą vaikų ugdymo įstaigose. Pateikti siūlymai: švietimo sektoriui ir savivaldos institucijoms aktyviau burti partnerius vietinėje aplinkoje ir juos skatinti įsitraukti į mokyklų bendruomenių sveikatinimo procesus, parengti projekto „Dviračiu į mokyklą“ programą, kurią galėtų įgyvendinti savivaldybių administracijos, stiprinti vaikų ir jaunuolių pilietiškumą, švietimą sveikos gyvensenos, psichikos sveikatos klausimais, skatinti fizinį aktyvumą ir tobulinti informacines sistemas, kad būtų prieinamesni duomenys apie tikrinamų asmenų sveikatos būklę, įvertinti galimybes maistą vaikams gaminti iš kokybiškesnių žaliavų ir pateikti veiksmų planą, kaip tai įgyvendinti. Valstybinės sveikatos reikalų komisija nutarė, kad siūlymus pateikusios institucijos ekspertiniame lygmenyje organizuos susitikimus, detalizuos veiksmus siūlymams įgyvendinti ir pristatys sprendimus kitame Komisijos pasitarime.
Įsivertinus ar valstybės nekilnojamasis turtas, kurį savivaldybė valdo patikėjimo teise, yra reikalingas savarankiškosioms funkcijoms vykdyti, imtis veiksmų, kad funkcijoms įgyvendinti nereikalingo nekilnojamojo turto būtų atsisakyta teisės aktų nustatyta tvarka.
Klaipėdos r. savivaldybės taryba 2021-09-30 sprendimu Nr. T11-285 ir 2021-12-23 sprendimu Nr. T11-336 dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo pripažino netinkamais (negalimais) naudoti valstybei nuosavybės teise priklausančius ir Klaipėdos r. savivaldybės administracijos Dovilų seniūnijos patikėjimo teise valdomus nekilnojamojo turto objektus, esančius Lašupio g. 4, Doviluose: pastatą-tvartą (unikalus Nr. 5593-5002-7024, 126 kv. m), pagalbinio ūkio paskirties pastatą-ūkinį pastatą (unikalus Nr. 5593-5002-7035, 15,2 kv. m), pagalbinio ūkio paskirties ½ dalį kitų inžinerinių statinių-kiemo statinių (unikalus Nr. 5593-5002-7079) ir sutiko juos perduoti VĮ Turto bankui valdyti, naudoti ir disponuoti juo patikėjimo teise, siekiant jį nurašyti, išardyti ir likviduoti arba nurašyti ir likviduoti. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-29 nutarimu Nr. 704 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo ir perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise“ minėtas turtas 2022-07-20 turto perdavimo-priėmimo aktu Nr. TP14-120 perduotas VĮ Turto bankui.
Įvertinus ataskaitų rezultatus, identifikavus eilių susidarymo priežastis, parengti ir įgyvendinti eilių mažinimo priemonių planą.
Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinusi Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos suformuotų ataskaitų rezultatus, atlikusi paslaugų prieinamumo, vartojimo ir pacientų srautų analizę, parengė ir sveikatos apsaugos ministras 2023-08-23 įsakymu Nr. V-933 patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonių planą 2023–2024 m. Įgyvendinant 2023 m. numatytas priemones: tobulinama E. sveikatos IS, sudarytos teisinės sąlygos, leidžiančios gydymo įstaigoms vietoj individualaus elektroninio parašo naudoti įstaigos e. spaudą, funkcionalumas pradėtas įgyvendinti Santaros klinikose; sprendžiant sveikatos priežiūros specialistų poreikio patenkinimo klausimus suplanuota 2024–2025 m. m. padidinti sveikatos sistemos specialistų rengimo valstybinį užsakymą, pateikti siūlymai Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai kiek didinti valstybės finansuojamų profesinio mokymo programų, studijų ir rezidentūros studijų vietų skaičių mokymo įstaigose pagal studijų rūšis, prioritetas skiriamas šiuo metu labiausiai trūkstamų specialistų – šeimos gydytojų, slaugytojų, slaugytojų padėjėjų, gydytojo odontologo padėjėjų – parengimui; mažinama administracinė našta gydytojams – nuo 2024-01-01 supaprastintos siuntimo į Neįgalumo darbingumo nustatymo tarnybą ir neįgaliųjų techninių pagalbos priemonių išrašymo tvarkos; skirtos PSDF lėšos ambulatorinių asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių laukimo eilė didžiausia, apimtims didinti; plečiamos psichiatrijos, ambulatorinės slaugos namuose ir kitos paslaugos; padidintos asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazinės kainos; įgyvendinamos kitos suplanuotos priemonės.
Įgyvendinant 2023–2030 m. Viešojo saugumo stiprinimo plėtros programos pažangos priemonių veiklas aprūpinti priešgaisrines gelbėjimo pajėgas automobilinėmis cisternomis, sukomplektuotomis su visomis priemonėmis ir įranga, reikalingomis gaisrų gesinimo ir gelbėjimo darbams atlikti.
Patikslinti krašto apsaugos ministro 2021-11-09 įsakymą Nr. V-859 „Dėl Krašto apsaugos sistemos kareivių (jūreivių) ir puskarininkių karjeros koncepcijos tvirtinimo“, kad koncepcija atitiktų Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo reikalavimus.
Parengti teisės aktų projektus panaikinančius šiuos neatitikimus.
Atlikti viešuosius pirkimus, sudaryti sutartį dėl BPC informacinės sistemos atnaujinimo, įdiegti ir ištestuoti atnaujintą informacinę sistemą
BPC 2024-09-23 pasirašė sutartį Nr. F11-67 su Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra (buvusi IVPK) dėl galimybės naudotis valstybės duomenų centro (VDC) infrastruktūra ("debesijos" paslaugos). Buvo derinami techniniai poreikiai ir VSSA galimybės. BPCIS programinės įrangos atnaujinimo paslaugas teikianti įmonė vykdo darbus su programinės įrangos gamintoju, suformuoti užsakymai testinės aplinkos suteikimo BPCIS programinės įrangos įdiegimui į VDC serverius. Programinės įrangos testavimas numatytas 2025 m antroje pusėje.
Atlikti Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo teisinio reguliavimo stebėseną. Atsižvelgus į rezultatus, priimti sprendimą tobulinti teisinį reguliavimą.
Kadangi Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo nuostatos neaktualios ir praktikoje netaikomos, jis Seimo 2019-11-14 nutarimu Nr. XIII-2526 pripažintas netekusiu galios. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ėmėsi veiksmų tobulinti teisinį reglamentavimą (detalesnė informacija pateikta priemonėje „Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų ar Valstybinio socialinio draudimo įstatymuose apibrėžti socialinės apsaugos sistemos ir atskirų valstybinio socialinio draudimo rūšių principus ir jų taikymo apimtį, siekiant atskirti valstybinio socialinio draudimo ir socialinės paramos dalis“).
Nesant galimybės didinti nesubalansuotų socialinio draudimo įmokų tarifus, kreiptis į Finansų ministeriją dėl galimybės nuo 2019 m. sausio 1 d. valstybės biudžeto lėšomis finansuoti socialinio draudimo įmokomis nepadengiamų atitinkamų socialinio draudimo išmokų išlaidas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2018-10-15 raštu Nr. (23.4-55) SD-5421 kreipėsi į Finansų ministeriją su prašymu skirti papildomų lėšų socialinio draudimo įmokomis nepadengiamų motinystės bei nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų draudimo rūšims subalansuoti. Finansų ministerija nurodė, kad 2019 m. to padaryti nėra galimybės ir pažymėjo, kad, esant lėšų trūkumui tam tikros socialinio draudimo rūšies išlaidoms padengti, jų finansavimas turėtų būti užtikrintas, pirmiausia, perskirstant įmokų tarifų dydžius kitoms draudimo rūšims. Šios priemonės įgyvendinimo priežiūra baigta, o kaip sprendžiamas socialinių draudimo rūšių pajamų ir išmokų subalansavimas bus nurodyta prie priemonės „peržiūrėti visų socialinio draudimo įmokų tarifus, išanalizuoti atskirų socialinio draudimo įmokų ir išmokų subalansavimo galimybes ir pateikti siūlymus Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetui, Vyriausybei“.
Parengti ir išbandyti pedagogų poreikio prognozavimo įrankį.
Bendradarbiaujant su Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centru (nuo 2019-08-06 Vyriausybės strateginės analizės centras) parengtas Pedagogų poreikio prognozavimo modelis, pristatyti (2018-06-28) rezultatai: pedagogų poreikio darbo rinkoje prognozės.
Pradedant rengti pasiūlymus Finansų ministerijai dėl regioninės plėtros finansavimo šaltinio programavimo dokumento projekto, organizuoti diskusijas 10 regionų.
Vykdyti projekto rizikų valdymo plano įgyvendinimą ir stebėseną: kasmet atnaujinti planą ir jame registruoti pasireiškusias rizikas bei jų valdymo priemones.
2018–2020 m. strateginiame veiklos plane numatyti priemones bendrosioms funkcijoms optimizuoti.
Švietimo ir mokslo ministerijos 2017–2019 m. strateginiame veiklos plane į Vyriausybės kanceliarijos teiktas pastabas dėl bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių neatsižvelgta, plane nenumatyta jokių bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių. 2018-2020 m. strateginio veiklos plano projekte nėra numatyta jokių bendrųjų funkcijų efektyvumą gerinančių priemonių.
Sistemiškai peržiūrėti Strateginio valdymo ir Lietuvos radijo ir televizijos įstatymų nuostatas aiškios atsakomybės už Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos veiklos planavimą, veiklos ir rezultatų susiejimą su finansais ir rezultatų stebėseną ir vertinimą nustatymo aspektu ir inicijuoti reikalingus pakeitimus, siekiant užtikrinti šių įstatymų nuostatų aiškumą ir suderinamumą.
Nusprendus neatsisakyti tokios socialinio draudimo įmokų lėšų panaudojimo galimybės, parengti ir teikti derinti LR Vyriausybei Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, jame aiškiai apibrėžti iš Valstybinio socialinio draudimo fondo lėšų apmokamų papildomų išlaidų sąvoką ir (ar) jų baigtinį sąrašą.
2017-12-05 Seimas priėmė Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 3, 8, 10, 11, 12, 13, 19, 25, 35 ir 40 str. pakeitimo įstatymą Nr. XIII-823, kurio 1 str. patikslino valstybinio socialinio draudimo sąvoką: „Valstybinis socialinis draudimas – valstybinės socialinės apsaugos sistemos dalis, kurios priemonėmis visiškai ar iš dalies kompensuojamos apdraustiesiems asmenims ir įstatymų nustatytais atvejais jų šeimų nariams dėl draudžiamųjų įvykių prarastos darbo pajamos arba įstatymų nustatytais atvejais šioje dalyje nurodytiems asmenims išmokamos įstatymų nustatyto dydžio išmokos“. Teisės aktuose aiškiai neapibrėžus valstybinio socialinio draudimo rūšių principų ir jų taikymo apimties, sudaromos sąlygos fondo lėšomis mokėti socialinės paramos požymių turinčias išmokas, kurios nustatytos kituose įstatymuose (pvz.: Ligos ir motinystės socialinio draudimo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo). Šios priemonės įgyvendinimo priežiūra tęsiama prie rekomendacijos „Siekiant sukurti valstybinį socialinį draudimą ir socialinę paramą (iš valstybės biudžeto) jungiančią socialinės apsaugos sistemą, atlikti teisinio reguliavimo stebėseną, vertinant Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymo aktualumą ir jo reikalingumą. Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, inicijuoti reikiamus teisinio reglamentavimo pokyčius, kad būtų apibrėžta socialinės apsaugos sistema, socialiniam draudimui ir (ar) atskiroms jo rūšims būdingi principai“.
Iki einamųjų metų pabaigos gauti informaciją iš privataus subjekto (koncesininko) apie Nacionalinio visuomenės sveikatos centro atliktus patikrinimus ir jų rezultatus. Esant nustatytoms neatitiktims, teikti įpareigojimą ir jo įgyvendinimo terminus dėl nustatytų neatitikčių pašalinimo.
Nacionalinio visuomenės sveikatos centro prie sveikatos apsaugos ministerijos Kauno departamento pateiktame akte Nr.(2-12 4.80 Mr)PA-3200 patvirtinta, kad nustatyti trūkumai yra pašalinti.
Atsižvelgiant į tai, jog 2017 m. I-II ketvirtį buvo atlikta fondų, tarp jų ir valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo analizė ir į tai, kad 2017 m. rugsėjo 21 d. raštu Nr. (6.3-01)-6K-1705760 buvo kreiptasi į Energetikos ministeriją dėl šio fondo kaip viešojo sektoriaus subjekto atskirų finansinių ataskaitų sudarymo poreikio, tolimesni veiksmai būtų:1. Įvertinti Energetikos ministerijos pateiktus argumentus dėl fondo atskirų ataskaitų poreikio ir pasiūlymus dėl teisės aktų tobulinimo. 2. Esant Energetikos ministerijos pritarimui, inicijuoti teisės aktų pakeitimus.
Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas likviduotas. Fondo 2020 m. lėšų sąmatos vykdymo ataskaita, jos aiškinamasis raštas ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatytas finansinių ataskaitų rinkinys nebus rengiami.
Įdiegti buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas atliekančių darbuotojų užduočių ir darbo krūvių valdymo sistemą.
Įdiegta Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro (NBFC) darbuotojų užduočių ir darbo krūvių analizės informacinė sistema. Sistemoje pildomas personalo administravimo ir finansinės apskaitos ir darbo užmokesčio apskaitos tvarkymo funkcijas atliekančių darbuotojų darbo krūvių fiksavimas (matavimas), formuojamos personalo administravimo ir finansinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių matavimo ataskaitos.Siekiant sukurti metodinį darbo krūvių matavimo reguliavimą, patvirtintas NBFC Personalo administravimo, Darbo užmokesčio apskaitos ir Finansinės apskaitos departamentų darbuotojų, atliekančių personalo administravimo, darbo užmokesčio apskaitos ir finansinės apskaitos tvarkymo funkcijas, darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas, papildant darbo užmokesčio apskaitos ir finansinės apskaitos departamentų darbuotojų darbo krūvio matavimo nuostatomis (NBFC direktoriaus 2024-05-20 įsakymas Nr. V-219).
Peržiūrėti ir patikslinti finansų ministro 2021-06-28 įsakymu Nr. 1K-227 „Dėl Strateginio valdymo metodikos taikymo“ patvirtintų Plėtros programos pažangos priemonės aprašo ir Plėtros programos pažangos priemonės pagrindimo aprašo formų pildymo instrukcijas, papildant klausimais dėl subsidijų suderinimo su finansinėmis priemonėmis.
Parengti teisės aktų, reglamentuojančių aplinkos monitoringo vykdymą, pakeitimą, įpareigojant aplinkos monitoringą vykdančius subjektus teikti duomenis į informacinę sistemą.
Priimti atitinkamus teisės aktus dėl laboratorijų tinklo tinkamo optimizavimo (pardavimo, sujungimo ar likvidavimo)
Teisingumo ministras 2019-06-27 įsakymu Nr. 1R-208 sudarė darbo grupę teismo ekspertizių funkcinio konsolidavimo galimybėms įvertinti. Teisingumo ministerija 2019-11-04 raštu Nr. (1.18E) 7R-6627 Vyriausybei pateikė minėtos darbo grupės išvadas, kuriomis, siekiant efektyviau ir racionaliau naudoti turimus resursus, buvo pasiūlyta perskirstyti besidubliuojančius ekspertinius tyrimus tarp teismo ekspertizės įstaigų (nustatyta, kad 21 tos pačios rūšies ekspertinį tyrimą atliko kelios teismo ekspertizės įstaigos). Įgyvendinus darbo grupės pasiūlymus, nuo 2022-01-01 ekspertiniai tyrimai tarp teismo ekspertizės įstaigų nesidubliuoja (15 besidubliavusių tos pačios rūšies ekspertinių tyrimų buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų iš esmės ir atliekami tik vienoje įstaigoje; tos pačios rūšies ekspertiniai tyrimai, atliepiant užsakovų poreikius, buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų pagal užsakovus arba pagal tyrimų objektus).Vyriausybė 2017-06-14 pasitarimo protokolu Nr. 25 pritarė VĮ „Pieno tyrimai“ pertvarkyti į UAB „Pieno tyrimai“, o nuo 2019-07-01 įvykus bendrovės reorganizacijai, prijungta UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“.Žuvininkystės tarnybos prie ŽŪM Vidaus vandenų ir akvakultūros skyriaus Žuvų ligų ir vandens tyrimų poskyrio (laboratorijos) optimizavimas atliktas vykdant ŽŪM projektą „Žuvininkystes tarnybos veiklos optimizavimas“ ir tarnybos centrinis padalinys perkeltas į Klaipėdą, optimizuotos teritorinių padalinių funkcijos ir atlikti kiti funkcijų optimizavimo veiksmai.Įgyvendinant XVIII Vyriausybės programos, kuriai pritarta Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatas dėl visuomenės sveikatos stiprinimo bei nacionalinių visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų tinklo optimizavimo, sudaryta darbo grupė pateikti pasiūlymus dėl Nacionalinės visuomenės sveikatos priežiūros laboratorijos veiklos optimizavimo, sudarant prielaidas efektyviau organizuoti veiklą.Vyriausybės kanceliarijos 2023-03-30 pateiktais duomenimis, įvertinus dabartinę situaciją, nustatyta, kad valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos laboratorijos ir (arba) jų teikiamos paslaugos jau yra optimizuotos ir (arba) šiuo metu yra optimizuojamos, todėl atskiras (centralizuotas) laboratorijų tinklo optimizavimo planas nebus rengiamas ir teikiamas Vyriausybei.
Remiantis atliktos analizės rezultatais, pakeisti Privalomojo sveikatos draudimo tarybos sudarymą ir veiklą reglamentuojančius teisės aktus, kuriais būtų nustatytas nuoseklus ir veiksmingas Privalomojo sveikatos draudimo tarybos pirmininko, narių ir visuomeninių patarėjų viešųjų ir privačių interesų deklaravimo ir interesų konfliktų valdymo kontrolės modelis.
Blogiausiai prognozuojančių asignavimų valdytojų prognozavimo rezultatų analizė, rekomendacijų kaip gerinti prognozavimo veiklą atnaujinimas, prognozavimo veiklos kontrolė, stebėsena ir veiklos vertinimas.
Nuo 2020-07-01 įsigaliojo naujos Valstybės piniginių išteklių srautams prognozuoti skirtos informacijos teikimo taisyklių (2011-08-11, Nr. 1K-275) ir Valstybės biudžeto lėšų išdavimo iš valstybės iždo sąskaitos taisyklių (2000-07-21, Nr. 195) redakcijos. Šie teisės aktai reglamentuoja informacijos, skirtos valstybės piniginių išteklių srautų prognozėms rengti, teikimą Finansų ministerijai, mokėjimų paraiškų rengimo ir teikimo tvarką, lėšų prognozavimą ir išmokėjimo kontrolę. Įsigaliojus naujoms redakcijoms, asignavimų valdytojai asignavimų poreikio prognozes Finansų ministerijai pradėjo teikti pagal naują modelį. Išanalizavus Finansų ministerijos prognozių duomenis, pastebima, kad patikslinta prognozavimo tvarka turėjo teigiamos įtakos valstybės piniginių išteklių srautų prognozavimo tikslumui – prognozės tapo tikslesnės.
Įdiegti pastatų incidentų valdymo bei paslaugų kokybės valdymo IT sistemą.
VĮ Turto bankas, siekdamas užtikrinti didesnį turto naudotojų užklausų sprendimo efektyvumą bei spartą, įdiegė „Operatyvinę trikčių registravimo sistemą (OTRS)“, o 2020-07-01 pradėjo diegti papildomą turto naudotojų aptarnavimo funkciją, kuri pradėjo pilnai veikti 2020 m. spalio mėnesio pabaigoje. Pagal 2021-01-22 pateiktą informaciją, 2020 m. II pusmečio vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 13 procentinių punktų geriau nei 2020 m. I pusm. Įgyvendinimo būklę vertinsime VĮ Turto bankui pateikus vartotojų pasitenkinimo rodiklį (NPS) už 2021 m. I pusmetį.
Įsigaliojus nurodytų įstatymų pakeitimo įstatymams pakeisti Vyriausybės nustatytą atlygio skaičiavimo teisinį reguliavimą.
2020-11-10 Finansų ministro įsakymu Nr.1K-357 ir 2020-11-25 įsakymu Nr.1K-386 patvirtintos Centralizuotai valdyti perduoto administracinės paskirties ir kito kartu perduoto valstybės nekilnojamojo turto nuomos mokesčio apskaičiavimo taisyklės bei su jomis susijęs VĮ Turto banko sąnaudų priskyrimo vykdomoms veikloms tvarkos aprašas. Taisyklėse nuomos mokestis sudaromas iš trijų dedamųjų: VĮ Turto bankui mokamas atlygis (0,41 Eur/kv. m.), nekilnojamojo turto vertės palaikymo įmokos (vid. 1,51 Eur/kv. m.) ir nekilnojamojo turto atnaujinimo dedamoji.
Modifikuoti VTIPS funkcionalumus, praplečiant į sistemą suvedamų sąnaudų apimtis.
2021-07-21 įgyvendintas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas. Projekto metu valstybės nekilnojamojo turto valdytojams sukurta patogesnė forma pateikti metinius duomenis apie sąnaudas, likutines vertes ir kt. į VTIPS. Taip pat turto valdytojams sukurta ataskaita, rodanti, ar jų sąnaudos yra didesnės/mažesnės už kitų institucijų. Ši ataskaita padės turto valdytojams identifikuoti neefektyviai valdomus pastatus, patalpas bei išvengti techninių klaidų. Modifikuoti VTIPS funkcionalumai, leidžiantys į sistemą suvesti darbo užmokesčio sąnaudas.
Nustatyti VĮ Turto banko teikiamų turto valdymo ir priežiūros paslaugų vertinimo rodiklius.
Finansų ministerija 2019-02-14 ministro įsakymu Nr. 1K-49 patvirtino valstybės valdomų įmonių 2019-2021 metais planuojamų pasiekti pagrindinės veiklos rodiklius. VĮ Turto banko patvirtintas rodiklis (NPS indeksas) - vartotojų pasitenkinimo teikiamomis VĮ Turto banko paslaugomis didėjimas (2020 m. NPS siektinas rodiklis - 9, 2021 - 19, 2022 - 29). Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm.
Bus parengta individualios mokinio pažangos vertinimo metodika, kurioje pateikti formuojamojo ugdymo principai, kriterijai ir pavyzdžiai, kaip mokytojai vertina mokinio pažangą, o mokyklos administracija užtikrina, kad mokyklos mokinio individualios pažangos vertinimo sistemoje įsitrauktų ir dalyvautų mokinių tėvai (globėjai ir rūpintojai) vadovaujantis Pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų aprašu ir bendraisiais ugdymo planais.
Parengtas metodinis leidinys „Formuojamasis vertinimas - mokinio individualiai pažangai skatinti“, kuriame yra pateiktos mokinių individualios pažangos stebėjimo strategijos ir rekomendacijos, kita metodinė medžiaga, analizuojama, kaip susitarimai mokykloje gali padėti siekti individualios pažangos, aptartas tėvų vaidmuo mokinio pažangai. Sukurtas įrankis bendrųjų gebėjimų vertinimui ir individualiai pažangai įsivertinti (Erasmus projektas).Ministerijos 2020 m. pradžioje įvykdytos mokyklų apklausos duomenimis, visos apklausoje dalyvavusios mokyklos patvirtino, kad turi tvarkas dėl mokymosi pasiekimų ir pažangos stebėsenos ir vertinimo. Tačiau ministerijos užsakymu atliktas Vaiko individualios pažangos stebėjimo ir vertinimo bendrojo ugdymo mokyklose tyrimas rodo, kad dar reikia gilinti išmanymą apie individualios pažangos vertinimą mokyklose.Mokinių individualios pažangos stebėjimo rodikliai nenustatyti.
Iki 2020 m. rugsėjo 30 d. įstaigoms, kurios pajamas už suteiktas apgyvendinimo paslaugas registruoja prie pagrindinės veiklos pajamų, bus išsiųstas oficialus raštas dėl šių pajamų registravimo ir pergrupavimo prie kitos veiklos pajamų / bus vykdoma 2020-12-31 duomenimis finansinių ataskaitų rinkinių papildoma stebėsena dėl suteiktų apgyvendinimo paslaugų pajamų pripažinimo.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija jos konsoliduojamųjų įstaigų grupės įstaigoms 2020-09-30 raštu nurodė vienodai taikyti teisės aktus, reglamentuojančius pajamų ir sąnaudų pripažinimą, taip pat jas informavo, kad bus vykdoma papildoma šių pajamų pripažinimo stebėsena. Minėtos įstaigos atliko pajamų ir sąnaudų pergrupavimą ir priskyrė sumas, uždirbtas ir patirtas vykdant ne pagrindinę veiklą, prie kitos veiklos pajamų ir sąnaudų. Iš pagrindinės į kitą veiklą 2020 m. viso buvo pergrupuota 10 777 545,32 Eur pajamų ir 9 426 543,81 Eur sąnaudų.
Prasidėjus teisminiam procesui su maitinimo paslaugų teikėju, priemonės įgyvendinimas neaktualus.
Parengti ir pateikti Vyriausybei LRT įstatymo pakeitimo projektą.
Išanalizuoti Lietuvos statistikos departamento naudojamus duomenų šaltinius, skaičiuojant valstybės skolą, ir, esant būtinumui, teikti parengtus Finansų ministerijos duomenis, nustatyti jų pateikimo būdus ir periodiškumą.
Iki 2017 m. Finansų ministerija sudarydavo ir Seimui teikdavo valstybės skolos ataskaitas (Valstybės skolos įstatymas, 1996-08-22 Nr. I-1508). Nuo 2017 m. vienintelė institucija, atsakinga už valdžios sektoriaus skolos apskaičiavimą ir duomenų platinimą, yra Lietuvos statistikos departamentas (Vyriausybės 1997-06-02 nutarimas Nr. 537). Pagal patvirtintas formas valdžios sektoriaus subjektai pateikia duomenis apie sudarytus sandorius, iš kurių kyla skoliniai įsipareigojimai. Savivaldybės tokius duomenis pateikia atnaujintose savivaldybių skolinių įsipareigojimų ataskaitose (finansų ministro 2020-01-22 įsakymas Nr. 1K-8). Iki 2018 m. galiojusi šios ataskaitos forma (finansų ministro 2016-05-18 įsakymas Nr. 1K-185) sudarydavo sąlygas duomenų dubliavimui: Lietuvos statistikos departamentas duomenis apie savivaldybių sandorius, sudarytus su pinigų finansų institucijomis, neturėdamas galimybės jų atskirti, įtraukdavo ir iš savivaldybių skolinių įsipareigojimų ataskaitų, ir iš Lietuvos banko parengto pinigų finansinių institucijų balanso (Lietuvos banko valdybos 2014-02-13 nutarimas Nr. 03-27). Atlikus ataskaitos formos pakeitimus (finansų ministro 2018-03-15 įsakymas Nr. 1K-114), savivaldybės turi galimybę atskirti sandorius, sudarytus su pinigų finansų institucijomis, todėl apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą jie netraukiami du kartus. Valdžios sektoriaus subjektai duomenis apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus Lietuvos statistikos departamentui pateikia investicijų statistinėse ataskaitose KS-02 (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2020-01-13 įsakymas Nr. DĮ-16, nuo 2021-03-01 įsigalios 2020-12-30 įsakymas Nr. DĮ-406). Šis duomenų šaltinis pradėtas naudoti apskaičiuojant 2017 m. skolą (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2017-01-26 įsakymas Nr. DĮ-32, galiojo iki 2019-03-01). Ataskaitą ėmus naudoti kaip duomenų šaltinį, pildyti ją turėdavo tik biudžetinės įstaigos. Nuo 2019 metų ją turi pildyti visi valdžios sektoriaus subjektai (Lietuvos statistikos departamento generalinio direktoriaus 2018-11-28 įsakymas Nr. DĮ-252, galiojo iki 2020-03-20). Taigi, galiojantis teisinis reglamentavimas, kuriame patvirtintų formų duomenys yra naudojami ir apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą, išsprendžia duomenų apie sandorius su pinigų finansinėmis institucijomis dubliavimo ir valdžios sektoriaus subjektų duomenų apie finansinės nuomos (lizingo) įsipareigojimus nepateikimo problemą.
Parengti rekomendacijas viešojo sektoriaus subjektams dėl vidaus kontrolės priemonių inventorizacijos, susiejant institucijos ar įstaigos veiklas su vidaus kontrolės priemonėmis ir jų poveikiu finansinių ataskaitų straipsniams.
Finansų ministerija parengė ir 2018-12-21 išsiuntė raštą Nr. (19.1E)-6K-1806887 „Dėl veiklų peržiūros ir vidaus kontrolės stiprinimo“, kuriuo pateikė viešiesiems juridiniams asmenims rekomendacijas dėl vidaus kontrolės priemonių peržiūros (inventorizacijos), susiejant institucijos ar įstaigos veiklas su vidaus kontrolės priemonėmis ir jų poveikiu finansinių ataskaitų straipsniams (t. y. pasiūlė viešiesiems juridiniams asmenims atlikti vykdomų veiklų rizikos vertinimą, nustatyti rizikos veiksnius, kurie gali turėti neigiamą poveikį jų rengiamų finansinių ataskaitų straipsniams, atlikti peržiūrą ir imtis priemonių).
Siekiant sustiprinti vidaus kontrolės procesus ir jų veiksmingumą, parengti Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriame nustatyti:• tarptautiniu mastu pripažintos gerosios praktikos rekomenduojamus efektyvios viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistemos principus, nurodyti sistemos elementus ir jiems keliamus tikslus;• institucijos vadovo pareigą parinkti vidaus kontrolės sistemos politiką, pritaikytą konkrečiai institucijai, atlikti sistemos analizę, apimančią visus elementus ir kad vadovas deklaruotų prisiimtą atsakomybę už sistemos kūrimą ir tobulinimą.
Nuo 2020-01-01 įsigaliojusioje Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo redakcijoje (nauja redakcija išdėstytas 2019-07-11 įstatymu Nr. XIII-2312) reglamentuotas visas vidaus kontrolės mechanizmas - t. y. vidaus kontrolė suprantama kaip viešojo juridinio asmens rizikos valdymui jo vadovo sukurta kontrolės sistema.
Kasmet vykdyti pastatų/patalpų naudotojų apklausą siekiant nustatyti turto naudotojų pasitenkinimo paslaugomis lygį.
Finansų ministerijos ir VĮ Turto banko 2019-2021 m. strateginių veiklos planų projektuose yra nustatytas VĮ Turto banko veiklos vertinimo rodiklis - administracinės paskirties VNT naudotojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis. VĮ Turto bankas kas ketvirtį parengia ir išsiunčia institucijoms ir įstaigoms VNT naudotojų apklausos anketas. Įvertinus apklausos rezultatus ir nustačius pradinį pastatų/patalpų naudotojų pasitenkinimo teikiamomis VĮ Turto banko paslaugomis lygį, kasmet siekiama šio rodiklio augimo. Pagal 2021-07-08 pateiktą informaciją, 2021 m. I pusm. vartotojų pasitenkinimo apklausos duomenimis, turto priežiūros procesas vertinamas 26 procentiniais punktais geriau nei 2020 m. I pusm.
Modifikuoti VTIPS funkcionalumus, sistemoje įdiegiant suvedamų duomenų patikimumą galinčias užtikrinti kontrolės priemones.
2021-07-21 įgyvendintas ES fondų lėšomis finansuotas Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) modifikavimo projektas. Pakeitus VTIPS analitinę platformą iš Oracle BI į Qlik, sukurtos ataskaitos, leidžiančios, subjektams, teikiantiems duomenis (VTIPS duomenų teikėjams), užtikrinti suvedamų duomenų į šią sistemą patikimumą. Sukurtos ataskaitos, leidžia VTIPS duomenų teikėjams pasitikrinti, ar į šią sistemą suvesti duomenys yra teisingi, o identifikavus koreguotinų duomenų atvejus, juos galima koreguoti ir pakartotinai pateikti į VTIPS. Duomenis VTIPS galima koreguoti pagal poreikį (tiek kartų, kiek reikia), iki duomenų apie valstybės turtą pateikimo laikotarpio pabaigos.
Parengti ir pateikti Seimui svarstyti Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo pakeitimo įstatymą ir jame nustatyti valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybėms tvarką ir sąlygas.
Parengti ir pateikti Seimui svarstyti Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo, Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo pakeitimus.
Kartu su kompetentingomis institucijomis (Finansų ministerija, savivaldybių asociacija, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ir kt.) nustatyti savivaldybių lėšų naudojimo tvarką, kai šiomis lėšomis finansuojamos asmens sveikatos priežiūros paslaugos.
Pakeisti Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo organizavimo aprašą, patvirtintą švietimo ir mokslo ministro 2011 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-1795 (numatyti atvejus, kai ugdymo procese privalėtų dalyvauti 2 pedagogai (mokytojas ir specialusis pedagogas ar antras mokytojas).
Nuostata dėl 2 pedagogų dalyvavimo ugdymo procese įteisinta Švietimo įstatymo pakeitimo įstatyme Nr. XIII-3268, kuris įsigalioja 2024 -09-01. Pasirengti šio įstatymo įgyvendinimui yra patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas. Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2023 -05-02 įsakymu Nr. V-615 patvirtino Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose, tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašą, kuriuo vadovaujantis nuo 2023-09-01 atrinktose savivaldybėse bus finansuojama 100 klasių, kuriose ugdymas bus organizuojamas dalyvaujant antram mokytojui ir mokytojo padėjėjui, skirtam visai klasei.
Ankstinti privalomo priešmokyklinio ir pradinio ugdymo pradžią.
2017-12-19 priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus, paankstinta privalomo priešmokyklinio ir pradinio ugdymo pradžia.
Finansuoti savivaldybėse įsteigtas tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorių pareigybes, teikti koordinatoriams metodinę pagalbą, kad jie būtų pajėgūs savivaldybėse telkti švietimo, sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų sektorius ir pagal švietimo ir mokslo, socialinės apsaugos ir darbo, sveikatos apsaugos ministrų patvirtintą veikimo schemą užtikrintų koordinuotą pagalbą ir paslaugas vaikams ir jų šeimoms, taip mažinant smurto, skurdo ir kitų nepalankių socialinių, ekonominių, kultūrinių veiksnių poveikį ir vykdytų galimų rizikų prevenciją ir intervenciją.
Švietimo ir mokslo ministerija kartu su Socialinės apsaugos ir darbo bei Sveikatos apsaugos ministerijomis skyrė finansavimą tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorių pareigybėms išlaikyti 58 savivaldybėse, organizavo jiems įvadinius mokymus, suteikė metodinę pagalbą, siekiant užtikrinti koordinuotą pagalbą ir paslaugas vaikams ir jų šeimoms.
Įgyvendinant projektą „Pasirengimas įgyvendinti ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo finansavimo pertvarką ir įgyvendinimo koordinavimas“ parengti Rekomendacijas, numatančias konkrečius veiksmus siekiant geresnių ugdymo (-si) pasiekimų ir rezultatų, užtikrinti ekonomišką ir efektyvų infrastruktūros išlaikymą, didinti mokyklų finansinį savarankiškumą, atskleidžiančias jungtinių mokyklų tikslus, uždavinius, veiklos kryptis ir inicijuoti jų kūrimą savivaldybėse.
Įgyvendinant projektą ministerijos užsakymu 2018 m. parengtos rekomendacijos dėl mokyklų tinklo pertvarkos. Tolimesnių veiksmų dėl mokyklų tinklo tvarkymo remiantis šiomis rekomendacijomis nebuvo. Kadangi rekomendacijos dėl jungtinių klasių atsisakymo stebėseną tęsime pateikus audito ataskaitą „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“ (2020-09-14 Nr. VAE-11), šios priemonės stebėseną baigiame.
Įvairiomis komunikacijos priemonėmis vykdyti auklėtojų, mokytojų, tėvų švietimą, kaip atpažinti nepalankiose sąlygose augančių vaikų ugdymosi poreikius ir kaip teikti jiems reikalingą pagalbą.
Parengta metodinė priemonė pedagogams „Ugdymosi poreikių, kylančių dėl nepalankių aplinkos veiksnių, atpažinimo kriterijai ir rekomendacijos dėl individualios pagalbos mokiniams, turintiems ugdymosi poreikių dėl nepalankių aplinkos veiksnių“. Metodinė priemonė skelbiama Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro (dabar – Nacionalinė švietimo agentūra) interneto svetainėje (http://www.sppc.lt/veikla/itraukusis-ugdymas/pagalba-mokyklai-ir-mokytojui/ugdymosi-poreikiu-kylanciu-del-nepalankiu-aplinkos-veiksniu-atpazinimo-kriterijai-ir-rekomendacijos-del-pagalbos-priemoniu-mokiniams-turintiems-ugdymosi-poreikiu-del-nepalankios-aplinkos-veiksniu/), tačiau kitomis komunikacijos priemonėmis neplatinta.
Įvesta privaloma pedagoginė stažuotė pirmaisiais darbo metais, suteikiant reikiamą pagalbą įsitvirtinti profesijoje ir numatant dvigubą apmokėjimą (darbo užmokestis ir stipendija).
Pedagogų rengimo reglamente 2018-05-30 buvo reglamentuota pedagoginė stažuotė pirmaisiais darbo metais. 2018-2019 m. m. stažuotės modelio išbandyme dalyvavo 60 pradedančiųjų pedagogų. Įteisinus pradedančiojo pedagogo sąvoką ir pradėjus taikyti etatinį darbo apmokėjimo modelį, nustatytos kontaktinių ir nekontaktinių valandų proporcijos leidžia pradedančiajam pedagogui gaunant tą patį atlyginimą skirti daugiau laiko pasiruošimui ir mokymuisi.
Atlikti tarpinę gautinų ir mokėtinų sumų inventorizaciją. 2025 ir vėlesniais metais, atliekant metinę inventorizaciją, inventorizuoti gautinas ir mokėtinas sumas bei išeitinių išmokų atidėjinius.
Gautinos sumos suderintos 2025-04-30 d. Išankstiniai mokėjimai spaustuvėms suderintos 2025-06-30 d.
Diegiant etatinį mokytojų darbo apmokėjimą, kompetencijų pagrindu etatą susieti su pareigybės aprašu ir pareigine alga, įvesti pradedančiojo mokytojo pareigybę, siekiant mažinti atlygio sirtumus.
2019 m. kovo 1 d. ministro įsakymu Nr. V-186 patvirtintas Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašas. Jame numatyta daugiau valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti mokytojams, kurių darbo stažas iki 2 metų. Kompetencijų vertinimo sistema, kurios pagrindu etatas būtų susietas su pareigybės aprašu ir pareigine alga, bus kuriama įgyvendinant rekomendaciją „Skatinant pedagogų nuolatinį tobulėjimą, atlyginimą susieti su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą“.
Diegti sisteminę pagalbą mokykloms po išorinio vertinimo, esant poreikiui, mokyklos vadovui skiriant mentorių.
Parengtas ir 2018-07-13 Ugdymo plėtotės centro direktoriaus patvirtintas Mokyklų vadovų mentorystės veiklos aprašas. Parengta 15 mentorių. 2018 m. dėl finansavimo trūkumo naujiems vadovams mentoriai nebuvo skirti. 2018 m. po išorinio vertinimo veiklos tobulinimo klausimais konsultuota 75 mokyklos. Ministro įsakymu (2020-11-27 Nr. V-1858) atnaujintas Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentas ir patvirtintas Švietimo įstaigų vadovams skirtų mentorių atrankos ir veiklos tvarkos aprašas, kuriame numatyta atlygį mentoriui mokėti iš mokyklai skirtų kvalifikacijos tobulinimo lėšų, mokyklos pajamų ar kitų steigėjo skirtų lėšų. Nacionalinės švietimo agentūros direktoriaus įsakymu ( 2021-04-23 Nr. VK-225) patvirtintas ir oficialiai paskelbtas 43 vadovų – mentorių sąrašas. Organizuojamas naujų mentorių rengimas (baigiami rengti dar 30 mokyklų vadovų mentorių). Mentoriai skiriami naujai paskirtiems švietimo įstaigų vadovams, taip pat 10 švietimo įstaigų vadovų skirti mentoriai trumpalaikei mentorystei (konkrečių problemų sprendimui po vertinimo). Organizuojami mokymai, renginiai naujai pradėjusiems dirbti vadovams, asmenims ketinantiems tapti vadovais ir turintiems patirties vadovams, pvz., 2021 m. organizuotas renginys (mentorės paskaita) 1-2 metus dirbantiems švietimo įstaigų vadovams; vaizdo konferencijų ciklas „Įsivertinimas, vadybiškumas, geros mokyklos kūrimas“ (paskaitos, dalijimasis gerąja patirtimi) mokyklų vadovams, pavaduotojams, mokyklų įsivertinimo grupėms.
Pakeisti Švietimo įstatymą stiprinant įtraukiojo ugdymo teisinį reglamentavimą.
Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), apibrėžta įtraukties sąvoka, panaikinta 29 straipsnio 10 dalis dėl siūlymo specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams mokytis kitose mokyklose. Priėmus pakeitimus, sudaromos teisinės prielaidos įtraukčiai švietime, atsisakant Švietimo įstatyme diskriminuojančių nuostatų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių atžvilgiu, kuriomis buvo leidžiama mokykloms, dėl objektyvių priežasčių negalinčioms šiems mokiniams užtikrinti švietimo pagalbos, siūlyti kitą mokyklą, kartu plėtojant pagalbos pamokoje / ugdymosi veiklose priemones. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.
Įteisinti naudojamas sistemas ir registrus.
2023 m. lapkričio mėn. baigti įteisinti visi Policijos departamento valdomi informaciniai ištekliai (patvirtinti 6 sistemų ir 7 registrų nuostatai, specifikacijos, priėmimo eksploatavimo aktai).
Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę ir pavesti jai identifikuoti dokumentus, kurių derinimas užtrunka, nustatyti to priežastis, parengti pasiūlymus dėl teisės aktų projektų parengimo.
Energetikos ministerija sudarė tarpinstitucinę darbo grupę ir pavedė jai identifikuoti valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės Valstybinei atominės energetikos saugos inspekcijai ir viešajai įstaigai Centrinei projektų valdymo agentūrai teikiamus dokumentus, kurių derinimas vadovaujantis valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės veiklos planavimo dokumentais užtrunka, nustatyti to priežastis, parengti pasiūlymus (įskaitant teisės aktų projektus), palengvinančius nurodytų dokumentų parengimą ir derinimą numatytais terminais, ir pateikti juos Energetikos ministerijai.
Parengti ir Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro įsakymu patvirtinti Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentą: - numatyti potencialių vadovų įtraukimą į vadovų rezervą;- numatyti mentorių pagalbos skyrimą naujai paskirtiems nepatyrusiems švietimo įstaigų vadovams;- numatyti mentorių mokymus;- siūlyti diferencijuotus mokymus vadovams pagal jų poreikius;- įvesti privalomus įvadinius mokymus švietimo įstaigų vadovams, neturintiems vadovavimo patirties.
Ministerija parengė ir patvirtino (2018-04-23 ministro įsakymas Nr. V-393) Švietimo įstaigų vadovų rezervo reglamentą, kuriame numatyta galimybė įtraukti į rezervą ir skirti mokymus potencialiems vadovams, skirti pagalbą ir mentorius naujai paskirtiems vadovams, organizuoti mentorių ir nepatyrusių vadovų mokymus, organizuoti mokymus skirtingoms vadovų grupėms pagal poreikius. Per 2019 m. I pusmetį į rezervą įtraukti 3 asmenys. Aktyvesnis rezervo pildymasis tikėtinas patenkinus esamą vadovų poreikį, nes šiuo metu įsivertinę kompetencijas asmenys iš karto dalyvauja konkursuose ir tampa vadovais.
Parengti Pedagogų veiklai reikalingų kompetencijų aprašą.
Ministerija informavo, kad 2023 m. lapkričio 27 d. ŠMS ministro įsakymu Nr. V-1499 patvirtintas naujas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašas. Jame pedagogų kompetencijos grupuojamos į keturias sritis: profesinės elgsenos, kognityvinę, veikimo kartu ir emocinę-motyvacinę sritį. Siekiama, kad ugdymo procese pedagogai vadovautųsi demokratijos, empatijos, laisvės spręsti, atsakomybės, pasitikėjimo, atvirumo, pilietiškumo, tarpkultūriškumo ir kt. vertybinėmis nuostatomis. Taip pat 2023 -11-28 ministro įsakymu Nr. 1500 pakeistas Pedagogų rengimo reglamentas kuriame nustatyta pedagoginės kvalifikacijos ir pedagoginės kompetencijos, pedagoginės kvalifikacijos įgijimo būdai.
Į naujos redakcijos vidaus kontrolės taisykles įtraukti nuostatą, kad paramos sutartys būtų sudaromos vadovaujantis galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais.
2026-02-23 įsakymu Nr. V-8 buvo patvirtintos Vidaus kontrolės taisyklės.
Atnaujinti Nacionalinę savanoriškos tarnybos programą, numatant ne mažiau kaip 10 proc. vyresnio amžiaus dalyvių įtrauktį, įgyvendinant tikslines komunikacijos priemones jų pritraukimui ir organizuojant mokymus savanoriškos veiklos organizatoriams, kad būtų užtikrintas gebėjimas planuoti ir koordinuoti šios tikslinės grupės kompetencijas, motyvaciją ir sveikatos galimybes atitinkančias veiklas.
Kasmet švietimo būklės apžvalga atspindėti savivaldybių patirtis įgyvendinant „Geros mokyklos koncepciją“.
Išleistas ir švietimo bendruomenei pristatytas 2018 metų bendrojo ugdymo būklės apžvalgos leidinys „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018. Gera mokykla“, kuriame pateikta analitinė informacija apie bendrojo ugdymo padėtį šalies ir savivaldybių lygmeniu, orientuojantis į „Geros mokyklos koncepcijoje“ iškeltus siekius. Išleista 2019 švietimo būklės apžvalga ir leidinys „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. 2019. Mokinių pasiekimų atotrūkis“, kuriuose analizuojami mokymosi pasiekimų netolygumai ir veiksniai, darantys įtaką pasiekimams.
Kasmet švietimo būklės apžvalga atspindėti mokyklų tinklo savivaldybėse pokyčius siekiant veiksmingai naudoti turimus išteklius.
Švietimo būklės apžvalgoje „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018“ ir 2019 m. švietimo būklės apžvalgoje bei leidinyje „Lietuva. Švietimas šalyje ir regionuose. 2019. Mokinių pasiekimų atotrūkis“ dalis rodiklių, pvz., bendrojo ugdymo mokyklų išsidėstymas savivaldybės teritorijoje, mokinių skaičiai mokyklose, atspindi savivaldybės mokyklų tinklo situaciją ir švietimui skirtų lėšų naudojimo efektyvumą.
Kiekvienais metais švietimo pažangos rodiklių pagrindu viešai paskelbti apžvalgą / pranešimą apie švietimo būklę šalyje ir regionuose, pateikiant rekomendacijas savivaldybėms dėl švietimo tobulinimo.
Leidinyje „Lietuva. Švietimo būklės apžvalga 2018“ pateikti kelerių metų švietimo būklės rodikliai, jais remiantis kiekvienai savivaldybei pateiktos rekomendacijas švietimo būklei gerinti.
Mokyklų patirtis ugdant vaikus pagal poreikius skelbti www.iqesonline.lt bibliotekoje.
Internetinėje svetainėje www.iqesonline.lt skelbiama mokyklų patirtis įvairiais mokinių ugdymo organizavimo, mokyklos ir atskirų mokytojų veiklos įsivertinimo, mokinių pasiekimų gerinimo aspektais. Ministerijos duomenimis www.iqesonline.lt platformoje yra užsiregistravusios 1263 mokyklos, per metus bent 1 kartą prisijungia per 1000 mokyklų.
Mokymo lėšų apskaičiavimo ir paskirstymo metodikoje numatyti, kam naudojamos švietimo pagalbos lėšos.
LRV 2021-08-18 nutarimu Nr. 674, buvo patikslintas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas, patvirtintas LRV 2018-07-11 nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, šiuo nutarimu buvo nustatytas atskiras lėšų koeficientas mokyklos bibliotekos darbuotojams išlaikyti (1 priedo 1.6
Organizuoti metodines konsultacijas regionuose dėl smurto prevencijos įgyvendinimo mokyklose praktinio taikymo.
Patvirtintos Smurto prevencijos įgyvendinimo mokykose rekomendacijos (2017-03-22 ministro įsakymu). Organizuota 11 metodinių konsultacijų įvairiuose šalies regionuose savivaldybių administracijų švietimo padalinių, pedagoginių psichologinių tarnybų, švietimo pagalbos tarnybų ir pan. atstovams apie smurto prevencijos vykdymą mokyklose, prevencinių programų įgyvendinimą ir t.t. (dalyvavo 274 asmenys). Organizuotos 4 metodinės konsultacijos (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Panevėžyje) smurto prevencijos veiksmingumo didinimo galimybėms aptarti, dalyvavo 76 savivaldybių administracijų atstovai iš 56 savivaldybių.
Organizuoti mokymus mokyklų administracijų, vaiko gerovės komisijų atstovams, švietimo pagalbos specialistams smurto artimoje aplinkoje atpažinimo ir pagalbos vaikams teikimo srityje.
Organizuoti mokymai mokyklų vaiko gerovės komisijų nariams, savivaldybių administracijų švietimo padalinių, pedagoginių psichologinių tarnybų ir pan. darbuotojams apie smurtą artimoje aplinkoje, apie smurto prevenciją ir pagalbos priemones nukentėjusiems (apmokyti 1099 asmenys). Mokymus numatoma organizuoti nuolat.
Organizuoti viešąsias konsultacijas su mokyklomis ir savivaldybėmis aptariant švietimo būklę regionuose ir inicijuoti konkrečius susitarimus dėl švietimo kokybės gerinimo, efektyvaus išteklių naudojimo.
Organizuojamos konferencijos, renginiai, viešos konsultacijos siekiant dalintis patirtimi tarp savivaldybių ir mokyklų. Patvirtintas Kokybės krepšelio skyrimo bendrojo ugdymo mokykloms tvarkos aprašas, pagal kurį ES projekto lėšomis finansuojamas švietimo kokybės gerinimas.
Pakeista kandidatų į pedagogines studijas atranka, vertinant jų mokymosi pasiekimus, motyvaciją, asmenines savybes, vertybines nuostatas ir numatant aukštesnį konkursinį stojimo balą siekiant pritraukti geriausius.
Ministerija informavo, kad 2021 m. Vytauto Didžiojo Universitetas vykdė stojančiųjų atranką pagal pakeistą tvarką, kurią vėliau dar tobulino. Patobulinta tvarka buvo aptarta su Vilniaus universiteto atstovais. 2022 m. I-II ketvirtį planuojama ją aptarti su kitomis aukštosiomis mokyklomis. Įvertinus kitų aukštųjų mokyklų siūlymus, 2022 m. vasario 28 d. švietimo, sporto ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-322 pakoreguotas motyvacijos vertinimo tvarkos aprašas.
Seimui priėmus LR Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo ir su juo susijusių įstatymų pakeitimų įstatymus, rengiant šiuos įstatymus įgyvendinančius teisės aktus numatyti administracines, esant galimybėms - finansines priemones, kurios paskatintų AVNT centralizuoto valdymo dalyvius siekti valstybės strateginių tikslų optimizuojant AVNT apimtis ir pasiekti strateginiuose valstybės valdymo dokumentuose nustatytus rodiklius.
Parengti ir patvirtinti švietimo ir mokslo ministro 2014-04-10 įsakymo Nr. V-312 „Dėl specialiųjų tikslinių dotacijų (išskyrus kapitalo investicijoms finansuoti) pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo ir mokslo ministerijai tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą, nustatant atsiskaitymą už mokymo lėšų, skiriamų specialiųjų ugdymosi poreikių mokiniams, panaudojimą pagal paskirtį, kad pinigai būtų naudojami šių mokinių švietimo pagalbai.
Atnaujintas (ministro 2019-01-25 įsakymas Nr. V-55) Specialių tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašas, kuris nustato prievolę metams pasibaigus, iki kitų metų kovo 10 d. savivaldybėms pateikti suvestinę Mokymo lėšų panaudojimo atitinkamais metais ataskaitą, kurioje nurodoma, kiek lėšų panaudota švietimo pagalbai mokyklose ir pedagoginę psichologinę pagalbą teikiančiose įstaigose (Aprašo 2 priedo 13 skiltis). Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos apraše (2018-07-11 Nr. 679) numatyta, kad švietimo pagalbai savivaldybė turi skirti ne mažiau kaip 100 procentų šiam poreikiui apskaičiuotų lėšų. Patvirtinta nauja Specialių tikslinių dotacijų pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašo redakcija (2021-03-15 ministro įsakymas Nr. V-386), nustatyta detali atsiskaitymo už švietimo pagalbos lėšas forma (išskiriant išlaikomų etatų skaičių, darbo užmokestį, lėšas prevencinėms programoms ir kt.).
Parengti ir patvirtinti Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašą, kuriame būtų įrašyta nuostata, kad mokinių pasiekimų gerinimas yra privalomas pažangos įsivertinimo aspektas, atitinkamai numatant mokyklos steigėjo ir vadovo atsakomybę už kokybės gerinimo plano įgyvendinimą bei pagalbos mokyklai ir mokytojui priemones.
Patvirtintas Švietimo įstaigos veiklos kokybės gerinimo priežiūros tvarkos aprašas (2018-01-03 įsak. Nr. V-9), kuriame mokinių pasiekimai numatyti kaip vienas iš privalomų kokybės gerinimo aspektų, įtraukiamų į kokybės gerinimo planus. Tačiau, remiantis aprašu, kokybės gerinimo planus turi rengti tik tos mokyklos, kurių vadovų metų veiklos ataskaita įvertinama nepatenkinamai. Reikalavimai vadovų ataskaitai ir užduotims dėl mokinių pasiekimų gerinimo nenumatyti. Dėl to tiksliai į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys mokyklų vadovų veiklos ataskaitose sudaro tik nepilnus 4 proc. (Nacionalinės švietimo agentūros 2020 m. atlikta vadovų metinių užduočių analizė). Nuo aprašo įsigaliojimo (per 2,5 metų) neatsirado mokyklų, kurioms, remiantis ministerijos patvirtintu aprašu, būtų reikėję rengti kokybės gerinimo planus, nors tarptautiniai tyrimai rodo, kad šalies mokinių pasiekimai prasti ir negerėja. Kokybės gerinimo planus rengia 180 mokyklų (tiek turinčių stiprią, tiek silpną geros mokyklos požymių raišką), dalyvaujančių ES lėšomis finansuojamame kokybės krepšelio projekte. Šių mokyklų planų rengimas nesusijęs su mokyklų vadovų veiklos vertinimu.Kadangi tolimesnių veiksmų dėl aprašo keitimo ministerija neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 m. birželio 29 d. nutarimo Nr. 768 „Dėl mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, nustatant minimalius reikalavimus mokyklos dydžiui, klasės / grupės dydžiui, jungtinėms klasėms sudaryti.
2018-07-11 Lietuvos Respublikos Vyriausybė patvirtino nutarimo „Dėl Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimą (nutarimu Nr. 682), kuris įsigaliojo 2018-09-01. Nors mokyklų tinklo kūrimo taisyklės pakeistos, tačiau kriterijai, skirti skatinti kokybišką ugdymą, neįvesti. Priešingai: nekokybiškas ugdymas įteisintas leidžiant jungti 5-8 klases visų tipų ugdymo įstaigose.Savivaldybėms, kurioms 2020 m. skiriamos valstybės biudžeto specialios tikslinės dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti, ministro įsakymu (2020-01-20 Nr. V-72) nustatytas tikslas – racionaliau panaudoti turimus išteklius, užtikrinant savivaldybių mokyklų ugdymo kokybę ir prieinamumą. Patvirtinti šio tikslo pasiekimo vertinimo kriterijai, nukreipti į išteklių naudojimo efektyvumą ir švietimo kokybę, pvz., bendrojo ugdymo mokyklų 1–8 klasių komplektų, kurie yra jungtiniai, dalis; bendrojo ugdymo mokyklų klasių komplektų, kuriuose yra mažiau kaip 8 mokiniai, dalis. Nenustačius reikalavimų, neleidžiančių jungti 5-8 klasių, priemonę laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Rekomendacijos stebėsena tęsiama kitame audite „Ar pokyčiai švietime lemia geresnius mokinių pasiekimus“.
Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerija, vykdydama Ministro Pirmininko pavedimą (Vyriausybės kanclerio 2018-08-16 rezoliucija Nr. S-2709), siūlo pripažinti netekusiu galios Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatymą (TAIS Nr. XIIIP-1982) ir keisti nuostatas dėl projektų finansavimo iš Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo, siekiant užtikrinti efektyvesnį kūno kultūros ir sporto finansavimą ir numatant didesnes lėšas fiziniam aktyvumui, inkorporuoti į Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto įstatymo projektą XIIIP-149(3). Seimui priėmus Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto įstatymo projektą XIIIP-149(3), bus parengti ir priimti šį įstatymą įgyvendinantys teisės aktai, kuriuos rengiant bus atsižvelgta į Valstybės kontrolės ir Specialiųjų tyrimų tarnybos rekomendacijas.
Nuo 2019 m. galiojantys teisės aktai (Kūno kultūros ir sporto įstatymo Nr. I-1151 pakeitimo 2018-10-18 įstatymas Nr. XIII-1540, Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 (2019-11-13 nutarimo Nr. 1148 redakcija) patvirtintas Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašas ir švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 patvirtintos aprašo nuostatas detalizuojančios taisyklės) panaikino skirtingai interpretuojamas sporto projektų finansavimo reglamentavimo nuostatas. Šiuose teisės aktuose nustatyti sporto projektų paraiškų vertinimo etapai, vertinimą atliekantys asmenys bei galutinį sprendimą dėl lėšų skyrimo projektams priimantys asmenys, nustatyti bendrieji projektų vertinimo kriterijai ir projektų atrankos kriterijų vertinimo aspektai. 2018 m. valstybinio audito metu (2019-10-01 ataskaita Nr. FA-8) sistemiškai vertinome projektinio / atrankos finansavimo būdo taikymą, vienas atvejų – projektinis finansavimas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Sporto rėmimo fondo lėšomis. Nustatėme, kad naujasis teisinis reglamentavimas (šio fondo lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarkos) turi projektų atrankos ir jų rezultatų viešinimo trūkumų, todėl ministerijai rekomendavome patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus. Ministerija įsipareigojo iki 2020-12-31 detalizuoti balų skyrimo tvarką, nenaudoti nedetalizuotų vertinimo sąlygų projektų atrankoje; vertinimui naudoti kelis vertinimo objektus apimančius kriterijus, numatyti jų lyginamąjį svorį; numatyti privalomai pateikti pamatuojamus planuojamus projekto rezultatus, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams; numatyti privalomą projektų rezultatų viešinimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje.Vertindami ministerijai 2019-10-01 valstybinio audito ataskaitoje Nr. FA-8 teiktos rekomendacijos „Patikslinti Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus“ įgyvendinimo eigą kompleksiškai įvertinsime poveikį, t. y. ar pasiektas finansuojamų projektų atrankos ir jos rezultatų viešinimo laukiamas pokytis.
Peržiūrėti ir įvertinti strateginio veiklos plano stebėsenos rodiklius, numatant ambicingesnius rodiklius dėl profesinės karo tarnybos karių pasitenkinimo tarnybos sąlygomis ir kariūnų priėmimo į Lietuvos karo akademiją.
Krašto apsaugos ministerija informavo, kad įvertinus 2024 m. PKT karių pasitenkinimo tarnybos sąlygomis rezultatus, 2025 - 2027 m. SVP suplanuotos ambicingesnės rodiklio reikšmės: 2025 m.- 86%, 2026 m.- 90%, 2027 m. - 92 %. Padidintas ir kariūnų priėmimo į LKA rodiklio reikšmės - 2025 - 2027 m. suplanuota kasmet priimti po 110 kariūnų.
Įpareigoti UAB ILTE informuoti ministerijas apie planuojamas įgyvendinti finansines priemones iš nuosavų pinigų, kad ministerijos įvertintų dotacijų ir subsidijų suderinamumą su planuojamomis įgyvendinti finansinėmis priemonėmis.
Parengti įtraukiojo ugdymo gaires, numatyti jų įgyvendinimui reikalingus darbus ir lėšas patikslinant ir papildant Vaikų įtraukties ir įvairiapusio ugdymo 2017– 2022 metų veiksmų planą, patvirtintą 2017 m. birželio 27 d. švietimo ir mokslo ministro įsakymu Nr. V-527.
2021-10-14 švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-1879 patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/12f3fd202cb711ecad73e69048767e8c
Parengti Visos dienos mokyklos koncepciją, jos veiklos organizavimo ir finansavimo modelius.
Ministro įsakymu (2018-06-26 Nr. V-606) patvirtintos „Rekomendacijos dėl visos dienos mokyklos kūrimo ir veiklos organizavimo“, kuriomis 40-iai mokyklų rekomenduota išbandyti modelį 2018-2019 m. m. Remiantis pilotiniame projekte dalyvavusių mokyklų patirtimi, ministerijos užsakymu sukurtos „Metodinės rekomendacijos visos dienos mokyklai kurti“, kuriomis gali pasinaudoti mokyklos, pradedančios kurti visos dienos mokyklą. Tačiau nėra aiškaus finansavimo modelio, numatant tikslinės paskirties lėšas (finansavimui siūloma naudoti esamus švietimo (formaliojo, neformaliojo vaikų švietimo, švietimo pagalbos) ir kitus lėšų šaltinius, taip pat tėvų įmokas). Tai neskatina kurti visos dienos mokyklų ir neprisideda prie atskirties mažinimo. 2019-2020 m. m. visos dienos mokyklos veiklą vykdė 8,2 proc. visų šalies bendrojo ugdymo mokyklų 18-oje savivaldybių.
Patvirtinti Švietimo įstaigos vadovų metų veiklos ataskaitos reikalavimus, tarp kurių būtų numatoma įsivertinti veiklos rezultatus, siekiant mokyklos, savivaldybės ir šalies švietimo tikslų, susijusių su mokinių pasiekimais.
Ministerija patvirtino (2018-12-05 įsakymas Nr. V-986) reikalavimus švietimo įstaigos (išskyrus aukštąją mokyklą) vadovo metų veiklos ataskaitai, nustatant reikalavimus šios ataskaitos struktūrai, tačiau nėra įpareigojimo nusistatyti ir įsivertinti siekiamų rezultatų, susijusių su ugdymo kokybe, mokinių pasiekimais. Ministerija patvirtino (2021-01-01 Nr. V-48) veiklos vertinimo nuostatų (2018-03-27 Nr. V-279) pakeitimus papildant reikalavimais vadovų veiklos užduotims: nustatant metines veiklos užduotis švietimo įstaigos vadovui, ne mažiau kaip viena užduotis turi būti siejama su švietimo įstaigos veiklos kokybės pokyčiais (pvz., mokinių pasiekimais; paslaugas gavusiais ir pozityvų pokytį patyrusiais švietimo pagalbos įstaigos klientais; ikimokyklinės įstaigos vaikų pažangos vertinimu, lankomumu ir pan.).Nacionalinės švietimo agentūra, vykdydama vadovų metinės veiklos vertinimo stebėseną, 2020 m. atliko vadovų metinių užduočių analizę, pagal kurią tiksliai į mokinių pasiekimų gerinimą orientuotos užduotys mokyklų vadovų veiklos ataskaitose sudaro tik nepilnus 4 proc. Agentūra rekomenduoja siekti, kad bent viena iš metinių vadovo užduočių būtų tiesiogiai susijusi su ugdymo rezultatais, o ne su kontekstu, indėliu ar procesu.
Remiantis Formaliojo švietimo kokybės užtikrinimo koncepcija atnaujinti Valstybės švietimo ir mokslo stebėsenos tvarkos aprašą ir pagal sutartus kokybinius ugdymo rodiklius susieti jį su savivaldybių pažangos ataskaitomis.
LR Švietimo, mokslo ir sporto ministrė ir 2021 metams (2021-02-12 įsakymas Nr. V-243) savivaldybėms, gaunančioms valstybės biudžeto tikslines dotacijas ugdymo reikmėms finansuoti, nustatė tikslus ir jų pasiekimo vertinimo kriterijus bei jų reikšmes. 2021-12-27 LR Švietimo, mokslo ir sporto ministrė įsakymu Nr. V- 2308 patvirtino būtinuosius savivaldybių ir mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, švietimo stebėsenos rodiklius, kuriuos rekomendavo savivaldybėms įtraukti į stebėsenos rodiklių sąrašus ir taikyti juos vykdant švietimo stebėseną ir rengiant savivaldybių švietimo pažangos ataskaitas, taikyti juos stebint mokyklų veiklos kokybę. LRV 2021- 12-22 nutarimu Nr. 1110 patvirtino mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimus, kurių tikslas- ugdymo kokybės gerinimas.
Skleisti mokyklų patirtį apie tai, kaip sekasi siekti įtraukiojo ugdymo tikslų.
Ministerijos planuoti renginiai ir veiklos, kuriuose buvo planuota viešinti mokyklų gerąją patirtį įtraukiojo ugdymo srityje nebuvo vykdomi, tačiau Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), visos mokyklos nuo 2024-09-01 privalės sudaryti sąlygas mokytis specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams. Siekiant pasiruošti įstatymo įgyvendinimui, ministerija pradėjo organizuoti viešąsias konsultacijas įvairioms suinteresuotoms grupėms (taip pat ir mokyklų vadovams, mokytojams, švietimo pagalbos specialistams).
Studijų programų tikslinį finansavimą skirti pagal nustatytą pedagogų poreikį.
Pedagogų rengimo reglamente (ministro 2018-05-29 įsak. Nr. V-501, 21 p.) nurodyta, kad „pedagoginių studijų programų užsakymas formuojamas remiantis pedagogų perspektyvine / prognostine poreikio analize“.Siekiant užtikrinti reikalingų specialistų rengimą ir pritraukimą bei studijų programų tikslinį finansavimą skirti pagal nustatytą poreikį, 2019 m. valstybės finansuojamos vietos į pedagogines studijas planuotos atsižvelgiant į Vyriausybės analizės strateginio centro (toliau – STRATA) prognozes (prognozė – 617, suplanuota valstybės finansuojamų vietų – 661). Tačiau faktinis priėmimo į pedagogines studijas skaičius 2019 m. buvo 24 proc. mažesnis nei STRATA prognozės ir 29 proc. mažesnis nei ministerijos planuotas valstybės finansuojamų vietų skaičius. Siekiant sumažinti nuokrypį nuo STRATA prognozuojamo pedagogų poreikio, pritraukti daugiau stojančiųjų ir užtikrinti reikalingų specialistų rengimą, ministerija planuoja skirti visiems studentams, 2020 m. priimtiems į pedagogų rengimo studijų programas, skatinamąsias stipendijas.
Individualių mokymosi paskyrų sistemos plėtra, sudarant palankesnes sąlygas VAA mokymuisi.
Vykdyti 5.1 punkte numatytų priemonių taikymo stebėseną ir jų poveikį centralizuotai valdant AVNT, prireikus peržiūrėti nustatytą teisinį reguliavimą.
Numatyti profesinio mokymo įstaigoms atsiskaitymą už panaudotas mokymo lėšas.
Sukurti teisines prielaidas ir jų įgyvendinimo mechanizmus, leidžiančius mokytojams mokyti kitus dalykus ir įgyti kitą pedagoginę specializaciją, persikvalifikuoti, alternatyviu būdu pripažinti asmenims pedagogo kvalifikaciją.
Pakeitus (2018-06-13 ministro įsak. Nr. V-569) Reikalavimų mokytojų kvalifikacijai aprašą sukurtos teisinės prielaidos, sudarančios galimybę mokytojams dirbti ir studijuoti kitą mokomąjį dalyką arba mokomojo dalyko modulio programą ir įgyti būtinas kompetencijas per dvejus-trejus metus. Teisę dirbti kito dalyko mokytoju 2018-2019 metais įgijo daugiau nei 700 mokytojų.
Atlikti nacionalinio viešųjų pirkimų teisinio reguliavimo stebėseną ir įvertinti reikalingumą keisti supaprastintų viešųjų pirkimų teisinį reguliavimą.
2020 ir 2021 metais Ekonomikos ir inovacijų ministerija vykdė viešąsias konsultacijas (2021 m. konsultacija skelbta interneto svetainėje www.epilietis.lt). Šių konsultacijų tikslas – gauti viešųjų pirkimų dalyvių nuomonę apie praktikoje kylančias problemas, bei siūlymus, kaip užtikrinti didesnę tiekėjų konkurenciją, pasiekti, kad viešųjų pirkimų procesas būtų orientuotas į efektyvų, socialiai atsakingą, inovatyvų, aplinką tausojantį pirkimo rezultatą, taip pat įvertinti poreikį keisti reguliavimą. Viešoji konsultacija vykdyta trimis metodais: 1) organizuotos focus grupės su suinteresuotųjų šalių (daugiau kaip 50 įstaigų (perkančiųjų organizacijų, suteikiančiųjų institucijų, verslo asociacijų, tiekėjų, kontroliuojančiųjų institucijų) atstovais; 2) paskelbtos perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų apklausos; 3) prašyta pateikti rašytines pastabas ir pasiūlymus. Apibendrinus viešosios konsultacijos rezultatus parengtas dokumentas „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“, kuriame įvardintos pagrindinės probleminės viešųjų pirkimų sistemos sritys, kurioms dėmesio turėtų skirti viešųjų pirkimų politiką formuojančios, įgyvendinančios ir viešųjų pirkimų sistemoje dalyvaujančios institucijos: I. Viešųjų pirkimų praktika yra orientuota į pirkimo procedūras, o ne į galutinį rezultatą; II. Verslas neišnaudoja galimybių prekes, paslaugas ir darbus pasiūlyti viešajam sektoriui. Dokumente taip pat analizuojamos šių problemų priežastys ir įvardijami reikalingi veiksmai šioms problemoms spręsti.
Atnaujinti ūkio subjektų rizikos vertinimo dokumentus, įtraukiant nustatytus rizikos kriterijus, pagrįstus skaičiavimais ir statistiniais duomenis ir pakoreguojant patikrinimų pagal rizikos grupes periodiškumą.
Atnaujinti ūkio subjektų rizikos vertinimo dokumentai ir parengtas VMVT kontroliuojamų ūkio subjektų suskirstymo į rizikos grupes (rizikos vertinimo) modulis (reikalavimų aprašas), kuris yra suprogramuotas Oficialios kontrolės informacinėje sistemoje ir skirtas užtikrinti automatizuotą ūkio subjektų suskirstymą į rizikos grupes (detalesnė informacija apie įgyvendinimą pateikiama pridedamame dokumente).
Parengti rekomendacijas, kurios padėtų paslaugų teikėjams lengviau identifikuoti jų teikiamas viešąsias paslaugas.
Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimu Nr. 495). Gairėse yra pateikiami viešosios paslaugos požymiai.
Sukurti ir įdiegti saugią centralizuotą valstybės rezervo duomenų mainų sistemą, užtikrinančią operatyvų, standartizuotą ir patikimą duomenų apie valstybės rezervo atsargų kaupimą, būklę ir panaudojimą keitimąsi tarp valstybės rezervo administravimo subjektų, siekiant, kad sprendimai dėl rezervo kaupimo ir panaudojimo būtų priimami remiantis aktualiais ir tiksliais duomenimis.
Sukurti duomenų pateikimo į PASIS kontrolės mechanizmą.
VRM, kurdama duomenų pateikimo į PASIS sistemą mechanizmą, 2019-08-20 įsteigė darbuotojo, dirbančio pagal darbo sutartį, pareigybę. Darbuotojui pavesta tvarkyti PASIS informaciją: analizuoti PASIS sukauptus duomenis, formuoti ataskaitas, konsultuoti PASIS tvarkytojus paslaugų klasifikavimo, paslaugų aprašymų rengimo, paslaugų stebėsenos rodiklių ir kitais su PASIS susijusiais klausimais. Atsakingų už paslaugos teikimą subjektų teikiamas paslaugos aprašymas VRM darbuotojo yra tvirtinamas ir teikiamas publikuoti išoriniame PASIS portale tik įvertinus, ar paslaugos teikimo aprašyme informacija yra aiški, suprantama ir atitinka teisės aktų reikalavimus.
Siekiant skatinti nevyriausybines organizacijas, asociacijas, nepriskiriamas nevyriausybinėms organizacijoms, profesines sąjungas, darbdavių organizacijas, kitus juridinius ir fizinius asmenis (toliau – NVOD) dalyvauti formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, užtikrinti dialogą tarp valstybinio ir nevyriausybinio sektorių ir taip skatinti pilietinės visuomenės vystymąsi bei stiprinti NVOD institucinius gebėjimus, parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą „Dėl Sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitais privataus sektoriaus dalyviais tvarkos aprašo patvirtinimo“.
Atlikti finansinių priemonių poveikio vertinimą pagal 2024–2027 m. vertinimų planą, patvirtintą finansų ministro 2021-06-28 įsakymu Nr. 1K-227.
Įgyvendinti specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą.
2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtintos mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija ir elektroninių nusikaltimų srityje besispecializuojančių pareigūnų mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Bendrųjų gebėjimų stiprinimas“, „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Specializuotų gebėjimų stiprinimas“. Koncepcija ir joje numatytomis mokymų programomis siekiama sustiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ugdyti pagrindines ir privalomas specialiąsias specializuotų Generalinės prokuratūros prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų, dirbančių su nusikaltimais elektroninėje erdvėje, kompetencijas.2023 m. gautas finansavimas pagal 2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos pažangos priemonę bei numatoma pradėti įgyvendinti Programą 2023 m. III-IV ketv.
Centrinės perkančiosios organizacijos katalogą papildyti 10 naujų pirkimų modulių.
Įgyvendinti viešųjų pirkimų specializacijos plane nustatytas priemones.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija kartu su Viešųjų pirkimų tarnyba 2022 m. įvertino Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo plano (toliau -Planas) įgyvendinimo efektyvumą. Vertinant efektyvumą nustatyta, kad 2019-2021 m. įgyvendintos visos Plane numatytos priemonės: įgyvendinus Planą parengti pirkimų specialistų žinių patikrinimo reikalavimai (mokymo programa) ir nuotoliniam mokymui skirtos priemonės, taip pat parengtos ir paskelbtos naudingos ir administracinę naštą mažinančios metodologinės priemonės (pirkimus reglamentuojančių įstatymų komentarai, tipiniai pirkimų dokumentai ir kt.), organizuoti tiekėjų, auditorių, koncesijas suteikiančių institucijų mokymai, sukurta sistema, leidžianti įvertinti pirkimų rezultatus. Numatyta siūlomus reikalingus profesionalumui stiprinti veiksmus įtraukti į atsakingų institucijų metinius veiklos planus, taip pat viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo eigą ir rezultatus vertinti ir reikiamus atlikti veiksmus nustatyti kas dvejus metus rengiamame dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“.
Parengti ir patvirtinti kriminalinės policijos specializuotiems pareigūnams skirtą nusikaltimų elektroninėje erdvėje mokymų programą, atitinkančią pareigūnų ugdymo poreikius šioje srityje.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-08-30 įsakymu Nr. 5-V-712 patvirtinta programa „Nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimo pagrindai“, skirta kriminalinės policijos nusikaltimų elektroninėje erdvėje (toliau – NEE) tyrimo padalinių pareigūnų kvalifikacijai tobulinti. Programos tikslas – suteikti teorinių žinių ir suformuoti praktinius įgūdžius taip, kad pareigūnas, pradedantis darbą ar ne ilgiau nei 3 m. dirbantis NEE tyrimo padalinyje, gebėtų teisėtai atlikti.Ilgiau nei 3 m. dirbantiems specializuotiems pareigūnams programa nėra parengta, tačiau kasmet pareigūnai turi galimybę dalyvauti kituose NEE srities vidiniuose ir tarptautiniuose mokymuose.Pažymėtina, kad Policijos departamento struktūriniai padaliniai ir specializuotos policijos įstaigos periodiškai teikia Policijos departamentui informaciją dėl institucinių mokymo(si) poreikių. Atsižvelgiant į tai, kad programa parengta tik daliai specializuotų pareigūnų bei ją rengiant nebuvo atlikta visų specializuotų pareigūnų ugdymo poreikių analizė apklausiant pačius pareigūnus (remtasi ekspertų nuomone), priemonę vertiname kaip iš dalies įgyvendintą.
Parengti viešųjų pirkimų specializacijos plano projektą ir pateikti jį tvirtinti.
Vyriausybė 2019-03-27 pasitarime pritarė Ekonomikos ir inovacijų ministerijos parengtam Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo plano projektui, kurio įgyvendinimo kuravimą pavedė minėtai ministerijai. Plane buvo numatyta sukurti viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistemą, mokymų programas, parengti naudingas metodologines priemones, ieškoti sprendimų, kaip motyvuoti perkančiąsias organizacijas ir viešųjų pirkimų specialistus pirkimus atlikti efektyviau. Vyriausybė 2019-12-04 pasitarime patikslino Viešųjų pirkimų profesionalumo stiprinimo planą, kuriame buvo atsisakyta įgyvendinti priemones, susijusias su viešųjų pirkimų specialistų atestavimo sistema.
Identifikuoti administracines paslaugas ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl paslaugų, kurių teikimo būtų galima atsisakyti arba kurias būtų galima teikti integruotai.
Vidaus reikalų ministerija pateikė Vyriausybei administracinių paslaugų ir jas teikiančių institucijų (įstaigų, organizacijų) sąrašus, nurodė besidubliuojančias, administracinės paslaugos sampratos neatitinkančios paslaugas bei paslaugas, kurias galima teikti integruotai. Vyriausybės kancleris, atsižvelgiant į Vidaus reikalų ministerijos pasiūlymus dėl teikiamų administracinių paslaugų tobulinimo, pavedė (2020-07-30, Nr. S-3318) ministerijoms iki 2020-12-01 atnaujinti PASIS skelbiamą informaciją apie teikiamas administracines paslaugas. Pagal Vidaus reikalų ministerijos 2022 m. III ketv. pateiktą informaciją, 2021-09–09 Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) duomenys rodo, kad šioje informacinėje sistemoje buvo 5 671 administracinės paslaugos aprašymas. Bendradarbiaujant su viešojo administravimo subjektais, padidinta šių subjektų PASIS priemonėmis rengiamų administracinių paslaugų aprašymų kokybė, su administracine paslauga susiję lydintieji veiksmai buvo integruoti į pagrindinę administracinę paslaugą, taip pat iš PASIS buvo pašalinti aprašymai tų paslaugų, kurios pagal Viešojo administravimo įstatymą, nelaikomos administracine paslauga. Atliktos administracinių paslaugų inventorizacijos duomenys rodo, kad 2022-02-28 Lietuvos viešojo administravimo subjektai teikė 884 administracines paslaugas. Administracinių paslaugų apimtis nuolat kinta, priklausomai nuo pokyčių viešojo administravimo subjektų veiklą reglamentuojančiuose teisės aktuose. Vadovaujantis Viešojo administravimo įstatymo 19 str., viešojo administravimo subjektai privalo parengti administracinių paslaugų teikimo aprašymus. Šių aprašymų vertinimus (dėl atitikties administracinės paslaugos sąvokai ir dėl paslaugos aprašymo pilnumo/detalumo) atlieka Vidaus reikalų ministerija. Tinkamai parengti administracinių paslaugų aprašymai tvirtinami ir automatiškai publikuojami PASIS išoriniame puslapyje. Netinkamai parengti administracinių paslaugų aprašymai - grąžinami/atmetami.
Numatyti prevencines priemones orientuotas į verslo naujokus.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. B1-297 patvirtintame 2024 metų valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos veiklos plane numatytas įgyvendinti rodiklis „Parengti prevencinių priemonių, orientuotų į verslo naujokus, įgyvendinimo planą (vnt.) - 1“. Įgyvendinant šį rodiklį ir rengiant VMVT 2024 m. sklaidos planą, buvo įtrauktos šios prevencinės priemonės, orientuotos į komunikaciją su verslo naujokais: verslo naujoko paketo atnaujinimas ir populiarinimas patraukliomis vaizdinėmis priemonėmis socialiniuose tinkluose, pranešimuose spaudai; puslapio pritaikymas negalią turintiems asmenims, įtraukiant verslo naujoko paketą (prieinamumo didinimas); mentorių, konsultuojančių verslo subjektus, populiarinimas ir pristatymas verslo naujokams; vaizdo įrašai, skirti padėti įgyvendinti reikalavimus skirtingoms veikloms ir pristatyti klausimynų svarbą patikrinimo metu.
Nustatyti naujus (papildomus) į PASIS teikiamų duomenų patikimumo tikrinimo elementus.
VRM, siekdama užtikrinti PASIS sistemoje esančių duomenų patikimumą 2019-08-20 įsteigė darbuotojo, dirbančio pagal darbo sutartį, pareigybę. Darbuotojui pavesta tvarkyti PASIS informaciją: analizuoti PASIS sukauptus duomenis, formuoti ataskaitas, konsultuoti PASIS tvarkytojus paslaugų klasifikavimo, paslaugų aprašymų rengimo, paslaugų stebėsenos rodiklių ir kitais su PASIS susijusiais klausimais. Taip pat VRM, siekdama užtikrinti PASIS esančios informacijos turinio kokybę ir patikimumą, nuolat bendradarbiauja su informacijos į PASIS teikėjais, kuriems operatyviai teikia aktualiausią darbo su PASIS informaciją, organizuoja mokymus atsakingiems už paslaugos teikimą į PASIS subjektų darbuotojams.
Pabaigti viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizaciją (pabaigus PASIS duomenys būtų tik koreguojami pagal naujus pokyčius, o esami duomenys išlaikytų pakankamą patikimumo lygį).
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje vakokybe.vrm.lt.
Parengti ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo ir šių paslaugų teikimo modelio tobulinimo.
Vidaus reikalų ministerija parengė Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gaires, kurias patvirtino Vyriausybė (2018-05-16 nutarimu Nr. 495). Gairėse pateikti siūlymai ir dėl viešųjų paslaugų teikimo administravimo tobulinimo.
Parengti ir Vyriausybei pateikti Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų patikslinta viešosios paslaugos sąvoka, tam, kad būtų galima lengviau identifikuoti viešąsias paslaugas ir jas atskirti nuo administracinių paslaugų ir kitų funkcijų.
2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatyme Nr. XIII-2987 2 str. 19 d. patikslinta viešosios paslaugos sąvoka sudaro sąlygas lengviau identifikuoti viešąsias paslaugas, jas atskirti nuo administracinių paslaugų ir kitų funkcijų.
Parengti ir Vyriausybei pateikti Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, numatantį naujus reikalavimus viešųjų paslaugų teikimo administravimui, išgryninant viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetenciją (pareigas) ir sustiprinant jų atsakomybę už administruojamų viešųjų paslaugų kokybę.
2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatyme Nr. XIII-2987 20 str. patikslinti viešųjų paslaugų teikimo administravimo reikalavimai, išgrynintos viešąsias paslaugas teikiančių institucijų kompetencijos ir pareigos. Pavyzdžiui nustatyta, kad viešojo administravimo subjektai, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, įpareigoti: • nustatyti reikalavimus, kaip turi būti teikiama viešoji paslauga; • atlikus konkurencingą procedūrą parinkti asmenis, kurie teiks administruojamą viešąją paslaugą, o tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys, – įsteigti arba, jeigu pagal nustatytą kompetenciją to daryti negali, inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą, išskyrus atvejus, kai kiti įstatymai konkrečių viešųjų paslaugų teikimo administravimą reglamentuoja kitaip;• organizuoti viešosios paslaugos teikėjo veiklos priežiūrą arba tiesiogiai prižiūrėti jo veiklą;• nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją); savo veiklos planavimo dokumentuose numatyti tikslus (uždavinius), kurie būtų orientuoti į administruojamų viešųjų paslaugų teikimo kokybės gerinimą, arba nustatyti užduotis viešosios paslaugos teikėjui pagerinti viešosios paslaugos kokybei ir t.t.
Sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, įtraukiant į procesą PASIS duomenų gavėjus ir teikėjus.
2020-05-28 priimtame Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymo Nr. XIII-2987 (paskelbta teisės aktų registre 2020-06-11) 20 str. 4 d. 4 p. viešojo administravimo subjektams, kuriems yra suteikti viešojo administravimo įgaliojimai, pavesta administruoti priskirtų viešųjų paslaugų teikimą, nustatyti viešosios paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti viešosios paslaugos kokybę (vertinti viešosios paslaugos kokybę gali įpareigoti viešosios paslaugos teikėją). Įstatymo 19 str. 4 d. viešojo administravimo subjektams pavesta nustatyti teikiamos administracinės paslaugos kokybės reikalavimus ar rodiklius, vertinti administracinės paslaugos kokybę. Ankstesniu reglamentavimu paslaugos teikimo kokybė buvo analizuojama remiantis vidaus reikalų ministro nustatyta tvarka, o nauju reglamentavimu sustiprinama viešojo administravimo subjektų atsakomybė už jų administruojamų viešųjų bei administracinių paslaugų kokybę. Įstatyme numatytos priemonės sudarė sąlygas sukurti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo sistemą, o tolimesnė sistemos veikimo stebėsena pagal atskiras viešojo sektoriaus sritis bus tęsiama strateginių tyrimų metu.
2019 m. prieš vykdant kasmetinį šalies gyventojų nuomonės tyrimą dėl sveikatos apsaugos, klausimus papildyti, atnaujinti, pakoreguoti konsultuojantis su sociologais ir pacientų bei gydytojų organizacijomis. Įtraukti į atsakingų skyrių Kokybės vadybos sistemos procesus nuostatą, kad veiklos planuojamos ir vykdomos atsižvelgiant į visuomenės nuomonės apklausų rezultatus.
Pagal pacientų organizacijų siūlymus ministerija kasmet atliekamo visuomenės nuomonės tyrimo klausimyną papildė klausimais, leidžiančiais identifikuoti pacientų lūkesčius dėl teikiamų paslaugų. Gyventojų klausiama, kurie aspektai svarbiausi renkantis ligoninę (susidūrus su sudėtingu sveikatos sutrikimu, pavyzdžiui, miokardo infarktu), kuriuos sveikatos priežiūros aspektus reikėtų tobulinti pirmiausiai, kokiais klausimais pacientus galėtų konsultuoti slaugytojai, kokie paslaugų kokybės aspektai gyventojams yra svarbiausi ir pan. Parengtas ir ministro patvirtintas (2019-09-05 įsakymu Nr. V-1047) Visuomenės nuomonės tyrimų organizavimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta tyrimų organizavimo, klausimynų sudarymo tvarka. Numatyta, kad kasmetinio tyrimo klausimyno kintamoji dalis skirta nustatyti visuomenės lūkesčius ir nuomonę konkrečiais veiklos klausimais, sudarant klausimus pagal poreikį konsultuojamasi su pacientų, medikų organizacijomis bei sociologais. Taip pat numatyta, kad į tyrimų rezultatus atsižvelgiama sudarant ir vykdant ministerijos strateginius ir metinius veiklos planus.Pagal atnaujintą klausimyną 2019 m. lapkričio – gruodžio mėn. atlikta reprezentatyvi Lietuvos gyventojų nuomonės apklausa ir 2020 m. sausį ministerijai pateikti tyrimo rezultatai. Atlikto tyrimo duomenimis, renkantis ligoninę esant sudėtingam sveikatos sutrikimui, svarbiausiais kriterijais pacientai laiko ligoninės turimą moderniausią diagnostinę ir gydymo įrangą (67 proc. respondentų), kad tai aukščiausios kompetencijos specializuotas ligos gydymo centras (51 proc.), daugiaprofilinė ligoninė, kurioje dirba įvairių sričių specialistai (41 proc.). Pacientų nuomone, pirmiausiai tobulintinas sistemos aspektas – visuotinė išankstinė pacientų registracija pas gydytojus (38 proc.), šeimos gydytojo teisės skirti daugiau įvairių tyrimų nei dabar nustatymas (30 proc.), priemokų už kompensuojamuosius vaistus mažinimas (15 proc.). Pacientų nuomone, slaugytojai juos konsultuoti galėtų dėl sveikos gyvensenos (40 proc.), paskirtų kompensuojamųjų vaistų receptų pratęsimo (39 proc.), vyresnio amžiaus pacientų priežiūros (36 proc.), dėl lengvų sveikatos sutrikimų, pažymų (33–32 proc.).
Siekiant užtikrinti operatyvų, išsamų ir aiškų informacijos pateikimą visuomenei ir žiniasklaidai, reguliarų informacijos atnaujinimą, pakeisti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2017 m. spalio 6 d. įsakymą Nr. V-1165 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.
2019-03-28 sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-371 pakeistas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainės administravimo tvarkos aprašas. Jame naujai nustatyta ministerijos interneto svetainės struktūra (svetainės skyriai, poskyriai) ir administravimo atsakomybės (atsakingi padaliniai, asmenys).
Parengti ir pateikti Vyriausybei Vyriausybės nutarimo projektą dėl šiuo metu patikėjimo teise valdomo ir naudojamo turto perdavimo pagal patikėjimo sutartį.
Nustatyti Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, apraše reikalavimą valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (arba) tvarkytojams, ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojams teikti atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimų ataskaitas nacionalinei stebėsenos sistemai.
2023-07-19 priimti teisės aktų pakeitimai (LRV nutarimas Nr. 573 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, LRV nutarimas Nr. 574 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“, LRB nutarimas Nr. Nr. 575 „„Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“), kuriais nustatyta, kad kibernetinio saugumo subjektai ne rečiau kaip kartą per metus arba po esminių organizacinių ar sisteminių pokyčių turi atlikti rizikos vertinimą ir jį paskelbti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemoje.
Išplėsti ministerijos naujienų gavėjų sąrašą į jį įtraukiant pacientų organizacijas ir taip užtikrinti savalaikį aktualios informacijos perdavimą tikslinėms grupėms.
Ministerijos spaudos tarnyba atnaujino ir papildė 164 pacientų organizacijų kontaktinius duomenis, apklausė organizacijas ir 143 organizacijoms, sutikusioms gauti informaciją, ją siunčia nuo 2019-04-12.
Parengti Lietuvos Respublikos kelių įstatymo ir Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo ir šių įstatymų įgyvendinančiuosius teisės aktų projektus.
Nuolat dalintis nauja vaizdo informacija (socialinė reklama, informaciniai vaizdo klipai) su ministerijai ir savivaldybėms pavaldžiomis sveikatos priežiūros įstaigomis, kad ši informacija būtų transliuojama gydymo įstaigų ekranuose.
Reaguojant į tymų protrūkį 2019 m. II ketv. parengtas informacinis vaizdo klipas apie skiepus ir galimybę išvengti užkrečiamų ligų plitimo, kuris turėjo būti viešinamas sveikatos priežiūros įstaigų turimuose ekranuose, visuomenei platinamas kitais pavaldžių institucijų turimais kanalais. Koronaviruso infekcijos metu Ministerija savo socialinio tinklo Facebook paskyroje, kurią seka ir pavaldžios institucijos bei gydymo įstaigos, nuolat skelbė visuomenei aktualius infografikus ragindama jais dalintis, kad informacija pasiektų kaip galima didesnį skaičių gyventojų. Taip pat buvo parengti infografikai didžiausių Lietuvoje gyvenančių tautinių bendrijų kalbomis, jie buvo platinami pagal poreikį, taip pat ir savivaldybėms, kurioms yra pavaldžios dauguma sveikatos priežiūros įstaigų.Savanorių pagalba sukurtas interneto puslapis koronastop.lrv.lt bei vaizdo klipai, skatinantys likti namuose, saugoti save ir aplinkinius.
Bendrojo ugdymo mokyklų aplinkos duomenų „2 – mokykla“ ataskaitos formą papildyti mokyklų skaitmenizavimo lygį iliustruojančiais rodikliais, kurie remtųsi švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintu švietimo aprūpinimo standartu
Atlikti programinės įrangos pakeitimus, susijusius su neišmokėtų vienkartinių išmokų duomenimis, reikalingais apskaitai kaupimo principu tvarkyti.
Valdyba atliko programinės įrangos pakeitimus, susijusius su neišmokėtų vienkartinių išmokų (ligos, tėvystės, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, vaiko išlaikymo išmokų) duomenimis. Neatlikti programinės įrangos pakeitimai dėl likusių vienkartinių mokėtinų socialinio draudimo išmokų (netekto darbingumo vienkartinės kompensacijos; vienkartinė draudimo išmoka apdraustajam mirus). Valdyba 2024-05-10 informavo, kad planuoja šią priemonę įgyvendinti kartu su 1.4 priemone (iki 2027-12-31), sukūrus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui. Todėl laikome šią priemonę įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame.
Formuoti ataskaitas objektyviai informacijai apie eiles ir jų tendencijas iš Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) gauti.
Informacija apie paslaugų laukimo eiles sveikatos priežiūros įstaigose viešai skelbiama internete https://osp.stat.gov.lt/pacientu-eiles. Duomenų stebėsena dalinai galima ir portale esveikata.lt (https://www.esveikata.lt/statistika/espbi-stat/ipr.php/chart?statId=PR-3&orgId=0&year=2023), vykdoma duomenų stebėsena. Sveikatos apsaugos ministerija informavo, kad pagal ataskaitų duomenis pradėta paslaugų prieinamumo, vartojimo ir pacientų srautų stebėsena ir analizė.
Priimti sprendimą dėl šiuo metu patikėjimo teise valdomo ir naudojamo turto perdavimo pagal patikėjimo sutartį.
Parengti ir patvirtinti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą, reglamentuojantį sprendimų priėmimo procesą, apimantį naujų technologijų įtraukimą ir taikomų pervertinimą, įtraukiant ir išbraukiant asmens sveikatos priežiūros paslaugas į (iš) kompensuojamųjų PSDF lėšomis.
Nacionalinio kibernetinio saugumo centro strateginiame veiklos plane įvardinti vykdomą švietimo veiklą; šios veiklos vertinimo rodiklius nustatyti centro veiklos plane.
Patvirtintas 2023 m. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro švietimo veiklų planas Nr. 52K-1, kuriame įvardinti vykdomų mokymų pavadinimai, suteikti prioritetai, nurodytas finansavimas, datos, tikslai, tikslinės grupės, planuojamas dalyvių skaičius, kompetencijos, kurios stiprinamos, atsakingi vykdytojai, veiklos vertinimo rodikliai.Taip pat, 2023-03-06 įsakymu Nr. V-180 "Dėl Lietuvos respublikos krašto apsaugos ministro valdymo sričių 2023–2025 metų strateginio veiklos plano patvirtinimo" patvirtintame plane numatyta įgyvendinti projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“ ir tęsti švietėjišką veiklą, organizuojant bazinius ir higienos kibernetinio saugumo mokymus.
Parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymą, įgaliojantį LNSS dalyvius, teikiančius pacientams paslaugas, atnaujinti, papildyti informaciją pacientams ar jų įgaliotiems asmenims, skelbiamą įstaigų viešose vietose (skelbimų lentose, skirtose pacientams), internetinėse svetainėse, socialinių tinklų paskirose apie pacientų teises, prievoles, priimtų sveikatos priežiūros įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarką. Įsakyme pavesti Sveikatos apsaugos ministerijos Vidaus audito skyriui audito metu vertinti pavaldžiose ministerijai įstaigose šio įsakymo realizavimą.
Įgyvendinant priemonę, ministro įsakymu (2019-11-15 Nr. V-1296) patvirtinta Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo nauja redakcija, įsigaliosianti nuo 2020-05-01. Joje numatyta, kad asmens sveikatos priežiūros įstaigos savo patalpose pacientams prieinamose vietose ir viešoje erdvėje skelbia informaciją apie pacientų teises, pareigas, priimtų įstaigos sprendimų pacientų atžvilgiu apskundimo tvarkos aktualią redakciją, o už asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės valdymo ir gerinimo veiklą bei pacientų teisių užtikrinimą atsako įstaigos vadovas. Aprašo vykdymo priežiūros funkcijas pavesta vykdyti Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai, kuri patikrinimų metu vertins ir reikalavimų dėl pacientų informavimo nuostatų vykdymą.
Pasitelkus pacientų organizacijas identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus tokios informacijos sklaidai.
Siekiant identifikuoti pacientams trūkstamą informaciją ir numatyti patraukliausius būdus jos sklaidai, 143 pacientų organizacijoms buvo išsiųstas kvietimas teikti pasiūlymus dėl visuomenės informavimo turinio ir formos. Gauti trys pasiūlymai dėl informacijos poreikio. Atsižvelgiant į siūlymus, parengtas ir pacientų organizacijoms bei savivaldybių administracijoms išsiųstas infografikas, informuojantis kokios paslaugos ir medicinos pagalbos priemonės priklauso negalią turintiems žmonėms. Taip pat parengtas infografikas apie pacientų teises ir pareigas. Infografikai paskelbti ministerijos socialinio tinklo Facebook paskyroje, išplatinti sveikatos priežiūros įstaigoms. Be to, sudarius pacientų organizacijų kontaktinių el. pašto adresų sąrašus (140 adresų), jais nuolat siunčiama aktuali Sveikatos apsaugos ministerijos informacija.
Patvirtinti Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašą.
Ministro 2018-12-21 įsakymu Nr. V-1495 patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimo modelio aprašas. Nustatyta: principai, kuriais vadovaujantis vykdomas kompleksinis asmens sveikatos priežiūros specialistų planavimas, siekiant nustatyti optimalų rengiamų, esamų bei trūkstamų specialistų skaičių; kokie duomenys naudojami ir jų šaltiniai; specialistų skaičiaus ir jų poreikio nustatymo rodikliai; esamos situacijos analizė bei skaičiavimai. Atsižvelgiama ir nustatyta vertinti paslaugų struktūros pokyčius, paslaugų poreikį regionuose, specialistų darbo krūvius, pasitraukimo iš profesijos, emigracijos prognozes ir kt. veiksnius. Numatyta, kad vienų metų prognozė gali būti koreguojama. Patvirtinta nauja aprašo redakcija (2020-06-18 įsakymu Nr. V-1520, patikslinta 2020-07-17), kurioje numatyta specialistų poreikį planuoti pagal įgytas specialistų profesines kvalifikacijas, be gydytojų įtraukiant ir kitus specialistus (gydytojai (medicinos gydytojai, šeimos gydytojai, gydytojai specialistai), gydytojai odontologai, gydytojai odontologai specialistai, slaugytojai (pagal specializacijas), akušeriai ir burnos priežiūros specialistai (gydytojo odontologo padėjėjai, burnos higienistai, dantų technikai), taip pat pagal apskritis ir rajonus, pagal asmens sveikatos priežiūros įstaigas. Nustatant planuojamus asmenų priėmimo į studijas ir rezidentūrą skaičius valstybiniam užsakymui formuoti numatyta atsižvelgti į informaciją apie maksimalius universitetų ir kolegijų galimų parengti studentų ir rezidentų skaičius ateinančiais mokslo metais. Valstybinio užsakymo formavimo komitetas ministro tvirtinamo darbo reglamento (patvirtintas ministro 2020-07-17 įsakymu Nr. V-1694) nustatyta tvarka priima sprendimus dėl valstybinio užsakymo formavimo: nustato siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendrą skaičių kolegijoms, universitetams) ir siūlytiną priėmimo į valstybės finansuojamą rezidentūrą vietų skaičių pagal rezidentūros programas ir universitetus, ir rekomenduojamą priėmimo į valstybės nefinansuojamas studijas vietų skaičių pagal studijų kryptis (bendras skaičius kolegijoms bei universitetams).
Parengti valstybės rezervo sandėlių plėtros strategiją, apibrėžiančią sandėliavimo infrastruktūros vystymo kryptis ir prioritetus, numatant sandėlių išdėstymą atsižvelgiant į galimų pavojų pobūdį ir galimas pasekmes, siekiant efektyvaus ir geografiškai subalansuoto atsargų paskirstymo, įskaitant valstybės rezervo sandėlių decentralizavimo sprendinius.
Sukurti Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) integraciją su ESPBI IS.
Sukurta Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) integracija su Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacine sistema (ESPBI IS). Taip pat sukurtos integracinės sąsajos naudotis IPR IS įstaigoms, kurios naudojosi savo turimomis informacinėmis sistemomis. 2021 m. kovo 10 d. duomenimis, sutartis dėl IPR IS naudojimo buvo pasirašiusios 462 asmens sveikatos priežiūros įstaigos, iš jų IPR IS naudojo 260, 2021 m. liepos mėn. 13 d. duomenimis pasirašytos 597 sutartys su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis, 405 jų publikavo sveikatos priežiūros paslaugų eilių laikus. 2022 m. balandžio 1 d. duomenimis, sutartis dėl IPR IS naudojimo pasirašiusios 616 įstaigos, iš jų IPR IS naudoja 442. Registrų centro duomenimis, gydymo įstaigos pacientų registracijai tebesinaudoja savo sistemomis, tam įtakos turi integracinių darbų ir lėšų jiems poreikis, iškilęs COVID-19 pandemijos faktorius, taip pat ir gydymo įstaigų įpročiai, baimė visiškai atverti savo įstaigos informaciją. Gydymo įstaigos pagrindinėmis vangaus jungimosi į IPR priežastimis nurodo sistemos greitaveikos sutrikimus, lėšų integracijai trūkumą, komunikacijos problemas su Registrų centru ir neoperatyvų jų reagavimą į problemas. Taip pat įžvelgiama nepakankamo pacientų informavimo apie šią sistemą problema, pacientų nenoras jungtis per e-valdžios vartus. IPR sistema besinaudojančios gydymo įstaigos nurodo, kad didžioji dalis pacientų (80-95 proc.) registruojasi pas gydytojus telefonu. Registrų centras pradėjo vizitus į asmens sveikatos priežiūros įstaigas, siekiant išsiaiškinti papildomus įstaigų poreikius funkcionalumams, kad IPR IS būtų naudojama kuo plačiau. Siekiant efektyvesnių registracijos procesų, Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Registrų centru ir Valstybine ligonių kasa įgyvendina ES fondų lėšomis finansuojamą projektą „Išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos vystymas“, kurio pabaiga numatyta 2022-10-31 (projekto vertė 966 tūkst. Eur). Projekto tikslas – padaryti išankstinę registraciją patogesne pacientui ir sudaryti sąlygas aktyviai sistemos stebėsenai. Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane ( 2021-03-10 nutarimas Nr. 155) numatyti veiksmai siekiant išplėsti ESPBI IS skaitmeninę sveikatos istoriją, kurti naujus funkcionalumus bei užtikrinti išankstinės pacientų registracijos informacinės sistemos (IPR IS) naudojimą nacionaliniu lygiu. Veiksmų įgyvendinimas numatytas iki 2023 m. III ketvirčio.
Sveikatos apsaugos ministro įsakyme „Dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2019 metų siektinų reikšmių patvirtinimo“ papildomai įtraukti veiklos rezultatų vertinimo rodiklį, vertinantį magnetinio rezonanso tomografo panaudojimo efektyvumą.
Sveikatos apsaugos ministras 2019-06-20 įsakymu Nr. V-731 2019 m. sveikatos priežiūros įstaigų veiklos rezultatų vertinimą praplėtė magnetinio rezonanso tomografo panaudojimo efektyvumo vertinimu: nustatyta rodiklio „Įstaigoje iš PSDF lėšų apmokėtų brangiųjų tyrimų ir procedūrų, kurių stebėsena atliekama, skaičius [...]“ siektina reikšmė – „Magnetinio rezonanso tomografijos aparatų apkrova – ne mažiau kaip 16 magnetinio rezonanso tomografijos tyrimų per vieną darbo dieną vienu aparatu“. Šis rodiklis nustatytas respublikos, rajonų ir regionų lygmens viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms, universitetų ligoninėms, antrinio ir tretinio lygio asmens sveikatos priežiūros paslaugas teikiančioms viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms. Pagal 2019 m. šio rodiklio įvykdymo rezultatus iš 11 įstaigų, kuriose rodiklio reikšmės vertintos, nustatytą siektiną reikšmę pasiekė ar viršijo 4 įstaigos (36 proc. įstaigų).
Inicijuoti Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4(1), 5, 6(1), 7, 7(1), 9, 10, 14, 23, 23(1), 24, 25, 26, 28, 29, 30(1), 30(2), 30(3), 30(4), 33 straipsnių ir priedo pakeitimo, Kodekso papildymo 24(1), 24(2), 24(3), 24(4), 25(1), 25(2), 29(1), 29(2), 29(3), 29(4), 29(5), 29(6), 29(7) ir 29(8) straipsniais įstatymo projekto, kuriame numatyta, kad viešąją geležinkelių infrastruktūrą valdo atskira įmonė, svarstymą Lietuvos Respublikos Seime.
2018-12-20 priimtas Geležinkelių transporto kodekso 3 , 41, 5, 61, 7, 71, 9, 10, 14, 23, 231, 24, 25, 26, 28, 29, 301, 302, 303, 304, 33 straipsnių ir priedo pakeitimo, Kodekso papildymo 241, 242, 243, 244, 251, 252, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297 ir 298 straipsniais įstatymas, kuriame numatyta, kad viešąją geležinkelių infrastruktūrą patikėjimo teise valdo, naudoja, ja disponuoja viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytoja – akcinės bendrovės „Lietuvos geležinkeliai“ viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijoms vykdyti įsteigta dukterinė bendrovė.
Pakeisti Viešosios geležinkelių infrastruktūros turto perdavimo patikėjimo teise sutartį.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004-05-19 nutarimo Nr. 611 „Dėl Viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumų skyrimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, nustatant:– apmokėjimo už rezervuotus bet nepanaudotus pajėgumus tvarką,– subjektą, atsakingą už paskirtų pajėgumų naudojimo stebėseną ir analizę,– lankstesnį atsisakytų pajėgumų perskirstymo mechanizmą, numatant trumpesnį prašymų nagrinėjimo terminą, įvairesnes prašymų pateikimo alternatyvas.
Susisiekimo ministerija informavo, kad rekomendacija įgvendinta 2021 m. gruodžio 14 d. priimtame Lietuvos Respublikos geležinkelių transporto kodekso 3, 4, 41, 71, 9, 101, 12, 14, 17, 20, 21, 23, 231, 241, 251, 252, 26, 28, 29, 291, 292, 293, 295, 296, 297, 298, 301 ir 302 straipsnių pakeitimo, Kodekso papildymo 253, 299 ir 2910 straipsniais ir 251 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatyme Nr. XIV-772 (toliau – GTK pakeitimo įstatymas) įtvirtinus šias efektyvesnį pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančias priemones:- panaikinta galimybė pareiškėjui atsisakyti jam skirtų pajėgumų ir nustatytas pareiškėjui skirtų pajėgumų pakeitimo mechanizmas (pareiškėjas, kuriam skirti pajėgumai, turės teisę ne vėliau kaip prieš 30 darbo dienų iki kiekvienos Viešosios geležinkelių infrastruktūros tinklo nuostatuose nurodytos galiojančio tarnybinio traukinių tvarkaraščio pakeitimo dienos viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui raštu pateikti prašymą pakeisti jam skirtus pajėgumus);- įdiegta skirtų pajėgumų naudojimo kontrolės sistema (viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas įpareigotas vykdyti pajėgumų panaudojimo kontrolę ir kaupti duomenis apie ankstesniais tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpiais skirtų pajėgumų panaudojimo rodiklius);- sugriežtinta užmokesčio už skirtus, bet nepanaudotus pajėgumus taikymo tvarka (užmokestį už skirtus, bet nepanaudotus pajėgumus, privalės mokėti pareiškėjas, kuris pajėgumus ar jų dalį nepanaudos perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje);- nustatytas pagrindinis skirtų pajėgumų panaudojimo perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje vertinimo kriterijus (jeigu pareiškėjas perpildytoje viešosios geležinkelių infrastruktūros dalyje jam skirtus pajėgumus panaudoja ne pagal prioriteto taisyklėje, pagal kurią jam buvo skirti pajėgumai, nurodytus kriterijus arba pakeistus pajėgumus panaudoja kitais, nei nustatyta tikslais, laikoma, kad skirti pajėgumai yra nepanaudoti).GTK pakeitimo įstatyme nustatytos efektyvesnį pajėgumų panaudojimą užtikrinsiančios priemonės bus taikomos 2023–2024 m. ir vėlesniais tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpiais.
Užtikrinti, kad viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas parengtų išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, priskyrimo (paskirstymo) metodiką.
AB „Lietuvos geležinkeliai“ generalinio direktoriaus pavaduotojo – Geležinkelių infrastruktūros direkcijos direktoriaus 2018-11-22 potvarkiu Nr. PVS(DI)-72 patvirtinta Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo išlaidų, tiesiogiai patiriamų vykdant geležinkelių transporto eismą, apskaitos metodika.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004-05-19 nutarimo Nr. 610 „Dėl Užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą apskaičiavimo ir skelbimo, konkrečios geležinkelio įmonės (vežėjo) mokėtino užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą dydžio apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, numatant, kad įmokas surenka nuo geležinkelio įmonės (vežėjo) nepriklausantis subjektas, ir inicijuoti jo svarstymą.
LRV 2020-04-08 nutarimu Nr. 356 „Dėl LRV 2004 -05-19 nutarimo Nr. 610 „Dėl Užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą apskaičiavimo ir skelbimo, konkrečios geležinkelio įmonės (vežėjo) mokėtino užmokesčio už minimalųjį prieigos paketą dydžio apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo” buvo patvirtintos Užmokesčio už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą ir užmokesčio už skirtus, bet nepanaudotus viešosios geležinkelių infrastruktūros pajėgumus apskaičiavimo ir mokėjimo taisyklės, kuriose nustatyta, kad užmokestį už minimalųjį prieigos prie viešosios geležinkelių infrastruktūros paketą apskaičiuoja ir surenka viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojas, t. y. AB ,,Lietuvos geležinkeliai“ įsteigta dukterinė bendrovė viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojo funkcijoms vykdyti – AB ,,Lietuvos geležinkelių infrastruktūra“.
Sudaryti Valstybei nuosavybės teise priklausančių geležinkelių paslaugų įrenginių perdavimo patikėjimo teise sutartį.
Įgyvendinti patvirtintame Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos priemonių plane numatytus veiksmus, susijusius su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.
2022 m. baigtas vykdyti Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano vykdymas. Įgyvendinant priemones, susijusias su kibernetinio saugumo rizikų valdymu:•2017–2019 m. Nacionalinis kibernetinio saugumo centras įgyvendino projektą „Įrankiai ir gebėjimų stiprinimas kibernetinės erdvės stebėsenai, analizei ir grėsmių aptikimui Lietuvoje ir ES gerinti“. Buvo sukurta informacinė platforma (LITIS arba MAPPI), kuri nuolat automatizuotai surenka duomenis ir atvaizduoja aktualią Lietuvos interneto infrastruktūros loginę schemą;•2020 m. Krašto apsaugos ministerija atliko kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams analizę kurios metu buvo nustatytos nacionalinio kibernetinio saugumo aplinkos rizikų vertinimo alternatyvos.•2022 m. parengti ir 2023 m. I ketv. pateikti Vyriausybei svarstyti nutarimų „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013-07-24 nutarimo Nr. 716 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“, „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ , „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektai, kuriuos priėmus bus:-aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, taikomų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, kuris yra išdėstomas viename teisės akte; -gerinamas kibernetinio saugumo rizikų valdymas, kadangi ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojai nacionalinei stebėsenos sistemai teiks atliktų ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimo ataskaitas;-nustatytas aiškesnis institucijų, atsakingų už valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugą, ratas, kurios pačios turės teisę nustatyti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūrą valstybės valdžios funkcijų vykdymo paslaugoje;-stiprinamas santykių su tiekėjais procesas, siekiant eliminuoti galimas grėsmes ir rizikas, susijusias su tiekimo grandine, nepatikimų gamintojų įrangos naudojimu ir tiekėjams suteikiama prieiga prie išteklių.
Oficialiosios statistikos portale skelbti statistinių tyrimų metaaprašus, nurodant tikslintų rodiklių priežastis.
Kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų (KOSI) atstovams 2023-11-15 gerosios patirties seminaro metu pristatyta informacija apie statistinės informacijos revizijų atlikimą, analizę ir skelbimą ir atkreiptas dėmesys dėl būtinumo Oficialiosios statistikos portale skelbti statistinių tyrimų metaaprašus, nurodant tikslintų rodiklių priežastis. Reguliariai suteiktos konsultacijos statistinių tyrimų vadovams ir KOSI metaaprašų rengimo/atnaujinimo klausimais, ypatingą dėmesį skiriant statistinių rodiklių kokybei, informacijai apie revizijų atlikimą. Metaaprašai Oficialiosios statistikos portale atnaujinami kartu su atitinkama statistine informacija. Revizuoti / patikslinti rodikliai Rodiklių duomenų bazėje Oficialiosios statistikos portale žymimi sutartiniu simboliu.
Sukurti valstybės informacinių išteklių informacijos sąsajų žemėlapį bei jo tvarkymo metodines ir automatines priemones.
Įgyvendinant 1.3 priemonę, buvo sukurtas Valstybės informacinių išteklių (VII) sąsajų žemėlapis, kuris struktūrizuotai aprašo ir grafiniame interfeise atvaizduoja VII ir jų tarpusavio integracines sąsajas. Sąsajų žemėlapyje interaktyviai pavaizduotos 1864 sąsajos, veikiančios tarp 369 VII. Informacija Sąsajų žemėlapyje pateikiama įvairiais pjūviais – pagal sąsajų skaičių, VII valdymo sritį bei VII sąsajumą (t.y. santykį tarp visų sudarytų sąsajų skaičiaus ir informacinių sistemų skaičiaus). Žemėlapis yra svarbus instrumentas vykdant valstybės informacinių išteklių konsolidavimą, valstybės informacinių išteklių architektūros planavimą ir racionalų jos kūrimą bei siekiant optimizuoti valstybės informacinę infrastruktūrą, užtikrinti efektyvų valstybės informacinių išteklių sąveikos organizavimą, funkcinį suderinamumą bei patogų naudojimą.Detaliau su interaktyviu Sąsajų žemėlapiu galima susipažinti Informacinė visuomenės plėtros komiteto interneto svetainėje adresu https://ivpk.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/informacines-sistemos-ir-registrai.
Įvertinti nuomos sutartis pagal 19-ąjį VSAFAS „Nuoma, finansinė nuoma (lizingas) ir kitos turto perdavimo sutartys“ ir pagal įvertinimo rezultatus ištaisyti apskaitoje veiklos nuomos sutarčių ūkines operacijas.
Užtikrinant suderinamumą su Valstybės lygio ekstremaliųjų situacijų valdymo planu, parengti ir patvirtinti centralizuotų logistikos paslaugų sutarčių, kurios leistų užtikrinti efektyvų valstybės rezervo atsargų pristatymą naudotojams pagal didžiausią riziką keliančius pavojus ir jų valdymo planuose numatytus scenarijus, sudarymo tvarkos aprašą.
Parengtas vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo proceso standartas.
Parengti elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašą, be kita ko, įvertinant poveikį nacionalinei informacinei architektūrai ir ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros objektams.
2023-07-19 patvirtintas Valstybės informacinių išteklių (VII) svarbos vertinimo tvarkos aprašas. Visų valstybės institucijų steigiamų, kuriamų ir (ar) valdomų VII svarbos vertinimas bus atliekamas vadovaujantis ekonomikos ir inovacijų ministro tvirtinama valstybės informacinių išteklių svarbos vertinimo metodika, kurioje nustatyti VII sudarančių duomenų bei informacinių sistemų, kuriuose jie yra tvarkomi, priskyrimo vienai iš Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme nurodytų VII rūšių reikalavimai, vertinamų VII poveikio sričių dimensijos ir VII svarbos vertinimo eiga.
Parengti Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimus, kurie nustatytų įstaigų vadovams arba kitiems atsakingiems asmenims administracinę atsakomybę už organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų nevykdymą ir teisėtų Nacionalinio kibernetinio saugumo centro nurodymų, susijusių su kibernetinio saugumo užtikrinimu, neįvykdymą laiku.
Krašto apsaugos ministerija parengė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 479 ir 480 straipsnių pakeitimus, kuriais įstaigų vadovams arba kitiems atsakingiems asmenims nustatoma administracinė atsakomybė už organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų nevykdymą ir teisėtų Nacionalinio kibernetinio saugumo centro nurodymų, susijusių su kibernetinio saugumo užtikrinimu, neįvykdymą laiku. Lietuvos Respublikos Seimas 2018 m. birželio 30 d. priėmė Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso 79, 479, 480, 589 straipsnių pakeitimo ir 82 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymą, kuris įteisino ministerijos parengtus Lietuvos Respublikos administracinių nusižengimų kodekso pakeitimus.
Parengti valstybės IT projektų portfelio valdymo gaires, apimančias IT projektų portfelio valdymo procedūras, dalyvaujančius subjektus, jų roles ir atsakomybes bei IT projektų stebėsenos technines priemones.
Vyriausybės 2020-06-22 nutarimu Nr. 712 patvirtintas Projektų valdymo tvarkos aprašas (žr. nuorodą https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/f9291fc0bb6e11eab9d9cd0c85e0b745), kuris nustato projektų ir programų, įgyvendinančių Lietuvos Respublikos Vyriausybės veiklos prioritetus, numatytus Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane, ir (arba) ministerijų, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos, Vyriausybės įstaigų ir kitų Vyriausybei atskaitingų institucijų prioritetinius darbus, inicijavimo sudarant Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį ir (arba) institucijų projektų portfelius, taip pat projektų ir projektų programų, sudarančių Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį ir (arba) institucijų projektų portfelius, planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos, pokyčių valdymo, užbaigimo ir naudos vertinimo tvarką. Aprašas nustato vieningą projektų valdymo tvarką, įskaitant ir valstybės IT projektų planavimo, įgyvendinimo, stebėsenos, pokyčių valdymo, užbaigimo ir naudos vertinimo tvarką. Taip pat ministerijoms, Vyriausybės kanceliarijai, Vyriausybės įstaigoms ir kitoms Vyriausybei atskaitingoms institucijoms rekomenduota mutatis mutandis vadovautis Aprašo nuostatomis valdant ir kitus nei Apraše nurodytus projektus. Priemonė yra įgyvendinta.
Patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, parengti jos įgyvendinimo priemonių plano projektą, kuriame būtų numatyti veiksmai susiję su kibernetinio saugumo rizikų valdymu.
Krašto apsaugos ministerija parengė Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinį veiklos planą 2019–2021 m. laikotarpiui. Planą patvirtino Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2019 m. liepos 3 d. nutarimu Nr. 709 „Dėl Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano patvirtinimo“. Plane numatytos priemonės, susijusios su kibernetinio saugumo rizikų valdymu: „1.1.3. priemonė – atnaujinti Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimų stebėsenos sistemą (ARSIS)“, „1.1.4. priemonė – formuoti kibernetinio saugumo atpažinties paveikslą ir rizikos žemėlapį“ ir „3.1.3. priemonė – sukurti nacionalinio kibernetinio saugumo aplinkos rizikų vertinimo ir sprendimų priėmimo metodiką ir jai įgyvendinti reikalingus įrankius“. Nuostatos, susijusios su kibernetinio saugumo subjektų atliekamu ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimu numatytos Organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų, taikomų kibernetinio saugumo subjektams, apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimu Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“.
Tarpinstitucinės darbo grupės metu išgryninti pasiūlymus, kaip tobulinti „Socialinio recepto“ iniciatyvos dalyvių atrankos mechanizmą, siekiant įtraukti 65+ m. amžiaus sulaukusius asmenis, patiriančius vienišumo jausmą, socialinę atskirtį ir pan.
Parengti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų patikslinta valstybės informacinių išteklių planavimo ir IT valdymo kokybės reikalavimų nustatymo tvarka, atsižvelgiant į nacionalinės informacinės architektūros prioritetus.
2023-11-10 baigtas derinti Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 pakeitimo įstatymo projektas (toliau – VIIVĮ projektas) ir su juo susijusių įstatymų projektai. 2023-11-15 Vyriausybės posėdyje priimtas sprendimas įstatymo projektą pateikti svarstyti LR Seimui. VIIVĮ projekte yra nustatyti duomenų ir jiems tvarkyti naudojamų IS valdysenos tikslai, valdymo ir tvarkymo principai, apimantys ir valstybės IT architektūros principus, įteisinamas valdysenos ir valdymo modelis jiems įgyvendinti.
Rengiant 2025 m. dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus, apsvarstyti galimybes įtraukti daugiau kriterijų, skirtų švietimo įstaigų tinklo efektyvumui įvertinti ir ugdymo rezultatyvumui pamatuoti (iš Būtinųjų savivaldybių švietimo stebėsenos rodiklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021 m. gruodžio 27 d. įsakymu Nr. V-2308).
Rengiant 2025 m. dotacijos ugdymo reikmėms finansuoti tikslo pasiekimo vertinimo kriterijus, numatytas papildomas stebėsenos rodiklis, susijęs su ugdymo rezultatyvumu – „Tris ir daugiau valstybinių brandos egzaminų išlaikiusių abiturientų dalis (proc.)“. Kiekvienai savivaldybei nustatytos šio rodiklio siektinos reikšmės. 2025 metų valstybės biudžeto specialių tikslinių dotacijų savivaldybių biudžetams panaudojimo tikslas, jo pasiekimo vertinimo kriterijai ir jų siektinos reikšmės patvirtinti Lietuvos Respublikos šveitimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. sausio 27 d. įsakymu Nr. V-74.
Pavesti kraujo donorystės įstaigoms pateikti ministerijai kraujo ir jo komponentų 2019 m. buhalterinės apskaitos informaciją.
Sveikatos apsaugos ministerija 2020-04-29 raštu Nr. (6.47)10-3086 pavedė kraujo donorystę vykdančioms įstaigoms pateikti 2019 m. finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto ataskaitą „Atsargų vertės pasikeitimas per ataskaitinį laikotarpį“, kurioje būtų pateikti tik kraujo ir jo komponentų apskaitos duomenys. Įstaigos prašytus duomenis pateikė, pagal juos Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras parengė 2019 m. ministerijos konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto informaciją. Kadangi įstaigos skirtingai įtraukė į apskaitą kraują ir jo komponentus ir skirtingai atskleidė aiškinamajame rašte, priemonės įgyvendinimas tikslą pasiekė tik iš dalies. Duomenys aiškinamajame rašte buvo neteisingi.
Pavesti ministerijoms pakartotinai išnagrinėti Ūkio ministerijos parengtą Ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų veiklos konsolidavimo 2014–2016 m. ataskaitą ir: Aplinkos ministerijai – įvertinti ir pateikti siūlymus dėl teritorijų planavimo ir statybos sektoriaus priežiūros pertvarkos (konsoli­davimo; efektyvios šio sektoriaus priežiūros užtikrinimo – atsisakant didžiosios dalies išteklių skyrimo savivaldybių išduotų statybos leidimų pakartotiniam patikrinimui; atitinkamai iš esmės pakeičiant ir efektyvinant statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarką).Žemės ūkio ministerijai – iš naujo apsvarstyti bendros maisto saugos ir veterinarijos institucijos, kuri atliktų visas priežiūros funkcijas, susijusias su maisto grandinės sauga, steigimo galimybę, jungiant Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Valstybinės gyvulių veislininkystės priežiūros tarnybos, Valstybinės augali­ninkystės tarnybos ir Žuvininkystės tarnybos atliekamas ūkio subjektų priežiūros funkcijas, susijusias su maisto produkto, gabenimu, sandėliavimu, ir parda­vimu, bei Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departa­mento vykdo­mas visas alkoholio ir tabako mažmeninės ir didmeninės preky­bos subjektų kontrolės funkcijas.Sveikatos apsaugos ministerijai – spręsti dėl Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento funkcijų perskirstymo bei Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos ir Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos reorganizavimo į vieną instituciją.Švietimo ir mokslo ministerijai – iš naujo peržiūrėti 14-os ministerijai pavaldžių švietimo pagalbos ir kitų centrų funkcijas, įvertinti įstaigų konsolidavimo bei funkcijų optimizavimo galimybes, įvertinti Studijų kokybės vertinimo centro, Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centro ir Nacionalinės mokyklų vertinimo agentūros bei Švietimo ir mokslo ministerijos vykdomas priežiūros funkcijas sujungti į vieną švietimo kokybės priežiūros instituciją.Finansų ministerijai – iš naujo įvertinti galimybes vienoje konsoliduotoje Valstybės mokesčių surinkimo ir finansinės priežiūros institucijoje sutelkti valstybės pajamų surinkimo ir su jų mokėjimo vengimo prevencija susijusias funkcijas. Ši nauja institucija sujungtų VMI, Muitinės departamento vykdomas funk­cijas, joje būtų SODROS vykdomos valstybinio socialinio draudimo įmokų surinkimo, apskaitymo ir išieškojimo funkcijos (likusios ne priežiūros funkcijos išliktų dabartinėje SODROS struktūroje) ir FNTT finansinių revizijų funkcija (žvalgybinę veiklą paliekant FNTT kompetencijoje). Įgyvendinta nemaža dalis pirmojo konsoli­davimo etapo sprendimų, skirtų struktūrų ir bendrųjų funkcijų optimizavimui, informacinių sistemų suderinimui ir pan. Finansų ministerijai – įvertinti galimybes konsoliduoti Lietuvos prabavimo rūmus ir pateikti siūlymus dėl tolesnių veiksmų, siekiant konsoliduoti priežiūros institucijas ar jų funkcijas arba argumentus, kodėl tai daryti netikslinga (priemonės vykdy­toja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).
Vyriausybės paskirta darbo grupė atliko pakartotinę Konsolidavimo ataskaitos ir sprendimų analizę, ministerijos parengė šių priemonių įgyvendinimui reikalingus įstatymų projektus. Ekonomikos ir inovacijų ministerija įpareigota atlikti Konsolidavimo plano įgyvendinimo stebėseną ir Vyriausybės kanceliarijai teikti įgyvendinimo stebėsenos ataskaitas. Iki 2021 m. IV ketv. ministerija įpareigota parengti metodines gaires, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai. Tolesnis esamos situacijos vertinimas bus atliekamas vykdant 2020 m. audito „Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas“ pateiktų rekomendacijų stebėseną.
Pavesti Ūkio ministerijai pateikti Vyriausybei verslo priežiūros vertinimo duomenis. Nuspręsti, ar jie bus pateikiami atskiroje ataskaitoje, ar įtraukti į Vyriausybės metinę ataskaitą (priemonės vykdytoja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).
Ekonomikos ir inovacijų ministerija, įgyvendindama Vyriausybės 2017 m. kovo 13 d. nutarimu Nr. 167 ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo plano patvirtinimo“ patvirtintą programos įgyvendinimo plano 3.2.3 darbo ,,Verslo priežiūros institucijų veiklos efektyvumo didinimas, užtikrinant, kad bus pasiektas tikslas (apsaugotas gėris), ir mažinant priežiūros naštą verslui“ 1 veiksmą, sukūrė ir 2018 m. sausio mėn. pristatė Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką, kurios pagrindu periodiškai bus vertinama, kaip priežiūros institucijos įgyvendina pažangias verslo priežiūros priemones ir kaip diegia kitas moderniąsias veiklos praktikas. 2018 m. ministerija atliko pirmąjį ekspertinį tyrimą ir įvertino 56 priežiūros institucijų pažangumo lygį 2017 metais verslo priežiūros srityje pagal 10 vertinimo kategorijų. Detalūs vertinimo rezultatai pateikti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) 2017 metų ataskaitoje bei 2018 m. gruodžio mėnesį pristatyti priežiūros institucijoms. Su atlikto vertinimo rezultatais taip pat supažindinti Vyriausybės kanceliarijos, Prezidentūros,Seimo ir Valstybės kontrolės atstovai. Su Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (švieslentės) metodika ir periodiškai atliekamu pažangumo vertinimu ir jo rezultatais galima susipažinti ministerijos tinklapyje http://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/verslo-aplinka/verslo-prieziuros-politika/svieslente.
Tobulinti teisinį reglamentavimą, atsižvelgiant į Užimtumo skatinimo modelio rezultatų vertinimo išvadas.
Nuo 2023 metų , pakeitus Užimtumo didinimo programų rengimo ir jų finansavimo tvarkos aprašą, (2022-12-30 Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymas Nr. A1-911) rekomenduojama šio modelio pagrindu dirbti visoms savivaldybėms, taikant atvejo vadybos principą.
Atnaujinti „Socialinio recepto“ iniciatyvos dalyvių registracijos įrankį, kuris padėtų rinkti duomenis apie asmenų nukreipimus.
Parengti teisės aktų projektus dėl valstybės ir savivaldybių įstaigų civilinės atsakomybės draudimo.
Vidaus reikalų ministerija (VRM), vykdydama Vyriausybės pavedimą, parengė Valstybės tarnybos įstatymo, Vidaus tarnybos statuto, Civilinio kodekso, Draudimo įstatymo projektus, kuriais buvo siekiama įtvirtinti savanoriško civilinės atsakomybės draudimo institutą valstybės tarnyboje, nustatant teisę (galimybę) drausti įstaigų bei jose pareigas einančių darbuotojų civilinę atsakomybę prieš trečiuosius asmenis (Valstybės tarnybos įstatymo, Vidaus tarnybos statuto, Civilinio kodekso, Draudimo įstatymo projektai (2019-09-30 Nr. 19-11414–19-11416, 2019-11-29, Nr. 19-14252)). Ministerijų lygiu nepavyko rasti bendro sutarimo dėl galimo šio draudimo modelio, todėl VRM, atsižvelgusi į Finansų ministerijos ir Valstybės kontrolės pastabas, kad, siekiant įteisinti civilinės atsakomybės draudimą valstybės tarnyboje, turi būti atlikta kaštų ir naudos analizė, įvertintas poveikis valstybės finansams, 2020-10-20 paprašė ministerijų, Vyriausybės įstaigų ir kitų valstybės institucijų pateikti informaciją apie sudarytų civilinės atsakomybės draudimo sutarčių vykdymą 2018-2020 m. Taip pat atsižvelgiant į Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo (1, 2 str.) nuostatas, VRM paprašė Teisingumo ministerijos pateikti informaciją apie biudžete numatytus ir išmokėtus valstybės biudžeto asignavimus įstatymo nurodytai žalai atlyginti 2018-2020 m. VRM, išanalizavusi valstybės institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ją apibendrino ir Vyriausybei pateikė preliminarią išvadą – manytina, kad turėtų būti imtasi priemonių, kad tokių draudimo paslaugų pirkimai ateityje nebūtų vykdomi. 2023 m. įvyko teisinio reguliavimo pokyčiai – nuo 2024-01-01 įsigaliojo nauja Valstybės tarnybos įstatymo (2023-05-25 Nr. XIV-1985) redakcija, kurio 2 straipsnio 1 dalis įtvirtina imperatyvią nuostatą, kad darbo santykius ir socialines garantijas reglamentuojantys įstatymai ir kiti teisės aktai valstybės tarnautojams taikomi tiek, kiek jų statuso ir socialinių garantijų nereglamentuoja šis įstatymas. Kadangi VTĮ nereglamentuoja aptariamų klausimų, šiuo atveju turi būti taikomos DK nuostatos. Atsižvelgdami į Vidaus reikalų ministerijos pateiktą nuomonę (2023-09-01 raštas Nr. 1D-4431), jog tikslinga laikyti, kad Darbo kodekso 155 straipsnio 1 dalies nuostatos formuluotė nedvipramiškai suponuoja darbdavio teisę apdrausti darbuotojo civilinę atsakomybę ir suteikia teisę spręsti apdrausti darbuotojų civilinę atsakomybę pagal poreikį, ir į tai, kad Biudžeto sandaros ir Valstybės tarnybos įstatymų pokyčių kontekste sudaromos sąlygos viešojo sektoriaus įstaigų vadovams suteikti daugiau galios sprendžiant įstaigos struktūros, personalo apimties ir kitus valdymo klausimus, konkuruojant su privačiu sektoriumi, siekiant įstaigos veiklos rezultatų ir institucijai iškeltų tikslų, rekomendacijos priemonę laikome įgyvendinta ir stebėseną baigiame.
Papildyti Švietimo valdymo informacinę sistemą viešai prieinamais bendrojo ugdymo mokyklų aplinkos duomenų „2 – mokykla“ ataskaitos mokyklų skaitmenizavimo lygį iliustruojančiais rodikliais
Patvirtinus Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją, parengti jos įgyvendinimo priemonių plano projektą, kuriame būtų numatyti veiksmai susiję su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu.
Krašto apsaugos ministerija (KAM) parengė Nacionalinę kibernetinio saugumo strategiją ir jos įgyvendinimo 2019–2021 m. tarpinstitucinį veiklos planą, kuriame išskiriamos konkrečios priemonės ir asignavimai kibernetinio saugumo srityje, taip pat paskirtos atsakingos Lietuvos institucijos ir įstaigos. Pagrindinės veiklos plano priemonės susijusios su informacinės visuomenės plėtra, nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje mažinimu, energetikos sektoriaus kibernetinio saugumo stiprinimu, inovacijų diegimu finansinių technologijų sektoriuje, mokslinės veiklos finansavimu ir kt. Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos veiklos plano įgyvendinimas tiesiogiai prisidės prie kryptingos Lietuvos kibernetinio saugumo plėtros, 17-osios Vyriausybės programos ir Europos Sąjungos Tinklų ir informacinių sistemų saugumo (TIS) direktyvos įgyvendinimo.
Atlikti statistinių duomenų analizę ir nustatyti rizikos kriterijus, kurie gali būti pagrįsti statistiniais duomenimis.
Audituotas subjektas informavo, kad parengta Informacija apie planuojamus taikyti ūkio subjektų rizikos vertinimo kriterijus, automatizavus ir centralizavus valstybinės maisto ir veterinarinės kontrolės procesus. Dokumente pateiktas rizikos vertinimo kriterijų, planuojamų taikyti ūkio subjektų priskyrimui atitinkamai rizikos grupei, sąrašas ir sudaryta darbo grupė Valstybinės veterinarinės kontrolės subjektų suskirstymo į rizikos grupes modeliui parengti (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. kovo 6 d. įsakymas Nr. B1-312 „Dėl darbo grupės valstybinės veterinarinės kontrolės subjektų, išskyrus maisto tvarkymo subjektus, suskirstymo į rizikos grupes modeliui parengti sudarymo“)
Įvertinti Vyriausybės nutarime Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ numatytų veiklos efektyvumo (rezultatyvumo) rodiklių suderinamumą su Vyriausybės nutarimu Nr. 827 „Dėl strateginio planavimo metodikos patvirtinimo“ ir, esant poreikiui, tais atvejais, kai institucijos veikla ne visa apimtimi yra orientuota į priežiūrą, kuri neatsispindi institucijos misijoje ir kt., siūlyti minėtų teisės aktų pakeitimus (priemonės vykdytoja – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija).
Ekonomikos ir inovacijų ministerija yra parengusi ir su priežiūros institucijomis aptarusi Priežiūros institucijų veiklos vertinimo kriterijų sudarymo ir taikymo rekomendacijas, kuriose pateikiamos priežiūros institucijų atliekamos priežiūros veiklos misijos ir tikslo formulavimo, saugomų vertybių nustatymo, institucijų atliekamos priežiūros veiklos sukeliamos naštos ūkio subjektams vertinimo metodinės gairės, taip pat suformuluotas kiekvienai institucijai individualiai saugotinų vertybių sąrašas, pasiūlyti pavyzdiniai veiklos vertinimo rodikliai ir siektinos jų reikšmės. Nuo 2020 m. lapkričio 1 d. įsigaliojusio Viešojo administravimo įstatymo 36 str. 1 d. naujai įtvirtintas teisinis pagrindas verslo priežiūrą atliekančioms institucijoms vadovautis norminiame administraciniame teisės akte įtvirtintu priežiūrą atliekančio subjekto pagrindiniu priežiūros veiklos siekiu (misija), vertinti veiklos patikrinimais sukeliamą naštą ūkio subjektams ir priežiūrai skiriamus išteklius. Priežiūros institucijos įpareigotos nustatyti 3 tipų priežiūros veiklos vertinimo kriterijus: vertybių apsaugos, pagrįstos pagrindiniu priežiūros veiklos siekiu (misija) stebėsenos, ūkio subjektui sukeliamos patikrinimų naštos ir priežiūros veiklai skiriamų išteklių kriterijus. Priežiūros institucijų veiklos vertinimo kriterijų kategorija įtraukta į kasmet ministerijos atliekamo Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo (Švieslentės) tyrimo apimtį. Atliktas 2020 m. vertinimas rodo institucijų pažangą šioje kategorijoje, kurią pagrindžia didėjanti rodiklių diegimo dinamika. Bendras kategorijos vertinimo balas nuo 3,4 pakilo iki 6,1 iš 10, lyginat su 2018 m., 13 priežiūros institucijų įsidiegusios bent po vieną visų 3 tipų veiklos vertinimo rodiklių. Iš 47 vertintų institucijų 32 turi aiškiai suformuluotą institucijos priežiūros veiklos tikslą, absoliuti dauguma (36) priežiūros institucijų viešina savo strateginius veiklos planus, kuriuose yra įtvirtinti veiklos vertinimo rodikliai.
Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų rengimo studijų programose sustiprintas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir jų ugdymo organizavimo modulis.
Vilniaus ir Vytauto Didžiojo universitetų naujai parengtose ikimokyklinės pedagogikos studijų programose sustiprintas specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimo ir jų ugdymo organizavimo modulis.
Kriterijų ir/ar atvejų, kada Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba atlieka vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų (išankstinį) įvertinimą nesąžiningumo aspektu, reglamentavimas.
Teisingumo ministerija 2020-06-01 el. paštu informavo, kad įgyvendinant rekomendacijos priemonę, siekiant reglamentuoti išankstinį vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimą nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu, Teisingumo ministerijos iniciatyva buvo priimti šie VVTAT direktoriaus įsakymai: Nr. 1-118, kuriuo buvo pakeistos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės ir Nr. 1-119, kuriuo buvo pakeistas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2020-05-29), kuriuose reglamentuotas išankstinis vartojimo sutarčių projektų standartinių sąlygų vertinimas nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu. Šiais įsakymais nustatyta, kad VTTAT išankstinį vartojimo sutarties projekto standartinių sąlygų vertinimą atlieka verslininko prašymu ar savo iniciatyva. Verslininko prašymu išankstinis vartojimo sutarties projekto vertinimas atliekamas, jeigu vartojimo sritis patenka į rizikingiausią vartojimo sritį, kuri nustatoma kasmet, pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus patvirtintą Vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos aprašą. Teisingumo ministerija 2020-06-05 el. paštu patikslino, kad VVTAT atlieka sutarčių projektų vertinimą savo iniciatyva, kai [prieš tai] VVTAT priėmus nutarimą, kuriame nustatomos vartojimo sutarties nesąžiningos sąlygos, verslininkas parengia naujos vartojimo sutarties projektą (standartines sąlygas). Iš Teisingumo ministerijos gauti papildomi duomenys apie 2019-2020 m. VTTAT atliktą išankstinį vartojimo sutarties projektų vertinimą pagal nustatytus kriterijus (VTTAT priėmė 14 nutarimų, kuriais buvo pripažinta, kad sutarties sąlygos yra nesąžiningos, po kurių 10 bendrovių pateikė sutarties sąlygas ir naujų sutarčių projektus vertinimui, 2019 m. iš 27 derintų atvejų, 16 bendrovių pateikė sutarčių projektus išankstiniam vertinimui). VTTAT gauna ir pačių bendrovių prašymus įvertinti sutarties projektus, kai sutartys prieš tai Tarnybos nebuvo vertintos. 2020 m. per I pusmetį, VTTAT gavo 3 bendrovių prašymus. Taip pat jau galiojančių standartinių vartojimo sutarčių sąlygų vertinimas atliekamas vykdant vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų taikymo požiūriu stebėseną (monitoringą), kuri atliekama vadovaujantis rizikos vertinimo, atlikto pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo sričių ir jose veikiančių ūkio subjektų rizikingumo vertinimo tvarkos apraše (2020-02-27 direktoriaus įsakymas Nr. 1-66) nustatytus kriterijus, rezultatais. 2019 m. atlikti du monitoringai (pirmojo monitoringo metu buvo įvertintos 35 kelionių organizatorių vartotojams teikiamos pasirašyti vartojimo sutartys, po pateiktų pasiūlymų, VTTAT buvo pateikti 28 sutarčių projektai išankstiniam vertinimui, antrojo monitoringo metu buvo įvertinta 11 atlygintinų medicininių paslaugų teikimo sutarčių).
Siekiant aiškiai apibrėžti institucijų atsakomybę statybą leidžiančio dokumento išdavimo procese, Statybos įstatymas papildytas 27-1 str., nustatančiu statinio projektą tikrinančių subjektų kompetenciją.
Priimtas Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymas 2021-05-20 Nr. XIV-340.
Pakeisti Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymą: nustatyti, kad visas licencijuojamoms paslaugoms teikti būtinas turtas turi būti įtrauktas į vandens paslaugų kainą ir taip kaupiamos lėšos to turto išlaikymui ir atstatymui.
Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1466 (nauja redakcija) su rekomendacijos įgyvendinimo priemonę atitinkančiomis nuostatomis priimtas 2022-10-27.
Apsvarstyti priemonės „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“ būtinumą bei Žemės ūkio rūmų įstatymo pakeitimo projekto inicijavimo poreikį Žemės ūkio ministro sudarytoje darbo grupėje. Darbo grupės išvadų pagrindu peržiūrėti Žemės ūkio rūmų įstatymą, nustatyti, kurias konkrečias funkcijas / veiklas tikslinga pavesti vykdyti Žemės ūkio rūmams, bei priimti sprendimus dėl priemonės „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“ įgyvendinimo tikslingumo ir vertinimo kriterijų pokyčių.
Žemės ūkio ministerija, nusprendusi tęsti priemonę „Žemdirbių savivaldos stiprinimas“, patvirtino šią priemonę vykdančio Žemės ūkio rūmų (ŽŪR) finansavimo tvarkos aprašą (žemės ūkio ministro 2019-02-22 įsakymu Nr. 3D-96). Apraše buvo nustatytos konkrečios iš valstybės biudžeto lėšų finansuojamos veiklos ir jų vertinimo rodikliai. Nuo 2022 m. sutartis pagal minėtą aprašą nebebus sudaroma. Žemės ūkio ministerija informavo, kad kreipėsi į Teisingumo ir Vidaus reikalų ministerijas dėl nuomonės pateikimo dėl viešojo administravimo įstatymo taikymo ir būtinybės keisti Žemės ūkio rūmų įstatymą ar su tuo susijusius kitus teisės aktus. Žemės ūkio ministerija dėl Žemės ūkio rūmų įstatymo projekto parengimo buvo sudariusi ne vieną darbo grupę, tačiau dėl galutinio projekto, priimtino tiek valstybės institucijoms, tiek žemės ūkio srities socialiniams partneriams, sutarimas nebuvo priimtas. Atkreiptinas dėmesys, kad įstatymo projektas susijęs ne tik su ŽŪR tam tikrų veiklų finansavimu, bet yra peržiūrimas iš esmės. Kadangi pagal aukščiau minėtą aprašą nenumatoma finansuoti ŽŪR veiklų, įstatymo keitimo būtinybė nebeaktuali.
Atlikti nurodytų aplinkybių tyrimą ir nustatyti galimus tarnybinius darbuotojų pažeidimus, atlikti šių asmenų tarnybinio nusižengimo tyrimus per teisės aktų nustatytus terminus.
Kūno kultūros ir sporto departamento prie LRV sudaryta komisija ištyrė aplinkybes dėl lėšų skyrimo pareiškėjams 2017 metais, neatitikusiems jiems keliamų reikalavimų.
Informuoti nuomininką apie negyvenamųjų patalpų nuomos sutartyje nustatytų pareigų pažeidimus, o nepašalinus pažeidimų – nutraukti sutartį.
Departamentas negyvenamųjų patalpų nuomos sutartį su nuomininku - bendrove sudarė 2015-01-28. Patalpų nuomos terminas - 5 metai (baigiasi galioti 2020-01-28). Departamentas informavo, kad nuomininkas savo buveinę įregistravo kitu adresu (įvykdė sutarties vieno punkto reikalavimą, kad sutartis nesuteikia nuomininkui teisės nuomojamo turto adresu registruoti savo buveinių). Kito sutarties punkto reikalavimas - nuomininkas neturi teisės (išskyrus tuos atvejus, kai juridinių asmenų veiklą reglamentuojantys įstatymai nenustato specialios teisių perdavimo ar suteikimo tvarkos) subnuomoti turto ar suteikti tretiesiems asmenims kokių nors kitų teisių naudotis turtu (ar jo dalimi) - neįgyvendintas, bendrovei pateikus departamentui nuomonę/raštą "Dėl subnuomos", ir departamentui sutikus su ta nuomone, kad Civilinis kodeksas nenumato nuomos sutarties nutraukimo galimybės, siejamos su turto subnuomojimu (CK 6.479 str.).
Finansų ministerija kartu su Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija vykdo strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką (toliau – pertvarka), kurios tikslas – sukurti patikimesnę ir kokybiškesnę strateginio planavimo, programavimo, vidutinės trukmės biudžeto formavimo ir programų valdymo sistemą. Vykdant pertvarkos darbus 2020 metais planuojama visapusiškai peržiūrėti Biudžeto sandaros įstatymą ir atlikti atitinkamus pakeitimus, taip pat projektinio (atrankos) finansavimo reglamentavimo bei kitų subjektų finansavimo peržiūros klausimus ir svarstyti galimybes tikslinti atitinkamas teisės aktų nuostatas.
Audito metu nustatyta, kad asignavimų valdytojai inicijuoja projektinį finansavimą (netaikant viešojo pirkimo procedūrų) vykdomų programų priemonėms įgyvendinti pagal savo parengtas projektinio (atrankos) finansavimo tvarkas tačiau įstatymai, reglamentuojantys valstybės biudžeto sudarymą ir vykdymą, tokio būdo neapibrėžė.Biudžeto sandaros įstatyme (redakcija galiojanti nuo 2024-03-01) nustatyti biudžeto sudarymo ir vykdymo teisiniai pagrindai, įskaitant Strateginį valdymo įstatymą, taip pat nurodytos asignavimų panaudojimo sąlygos, kurioms esant valstybės biudžeto (VB) asignavimų valdytojai turi pareigą paskirstyti asignavimus programoms vykdyti kitiems subjektams (kai galimybė gauti VB lėšų numatyta jų veiklą reglamentuojančiuose įstatymuose; Vyriausybės nutarimuose, priimtuose: vadovaujantis Strateginio valdymo įstatymu, Viešojo administravimo įstatymu arba tiesiogiai taikomais ES teisės aktais ir tarptautinėmis sutartimis (4 str. 1 d. 2 p.)).Vadovaujantis Strateginio valdymo įstatymu priimta Strateginio valdymo metodika (Vyriausybės 2021-04-28 nutarimas Nr. 292), kurioje numatyta, kad asignavimų valdytojai pažangos veiklas įgyvendina vykdydami projektus, atrenkamus planavimo, konkurso ir tęstinės atrankos būdu, nurodytos projektus administruojančiosios institucijos (133(1)–133(3) p.). Projektų atranka, vertinimas, finansavimas ir įgyvendinimas reglamentuotas Projektų, finansuojamų valstybės biudžeto lėšomis, administravimo ir finansavimo taisyklėse (finansų ministro 2021-06-28 d. įsakymas Nr. 1K-227, 2023-07-04 įsakymo Nr. 1K-257 redakcija, įsigaliojusi nuo 2024-01-01). Jose numatyti projektų bendrųjų principų laikymosi, atrankos kriterijų, vertinimo, įgyvendinimo stebėsenos, išlaidų tinkamumo finansuoti, informavimo ir kt. reikalavimai.Metodikos 198 (1) )–198(8) p. (redakcija įsigaliosianti nuo 2025-01-01, 2024-08-14 nutarimas Nr. 673) nustatyta, kad asignavimų valdytojai tęstinės veiklos priemones gali įgyvendinti vykdydami projektus, atrinktus konkurso arba tęstinės atrankos būdu, skirdami lėšas kitiems subjektams, vadovaujantis Biudžeto sandaros įstatymo 4 str. 1 p. 2 d., kai priemone siekiama visuomenės grupėms ir (arba) bendruomenėms ir (ar) jų grupėms, ir (arba) juridiniams asmenims ir (ar) jų grupėms sudaryti sąlygas išlaikyti ir (arba) padidinti vykdomų veiklų, kuriamų produktų ir (arba) teikiamų paslaugų kokybę, įvairovę, apimtį, sklaidą ir (arba) prieinamumą, siekiama paskatinti naudoti pažangesnius, efektyvesnius ar tam tikromis savybėmis palankesnius produktus ir (arba) paslaugas ir (arba) vykdyti nepalankių veiksnių prevenciją ar šalinimą ir (arba) siekiama kitų panašių tikslų. Projektai atrenkami vadovaujantis Metodikos nustatyta tvarka ir asignavimų valdytojo nustatyta tęstinės veiklos priemones įgyvendinančių projektų atrankos, administravimo ir finansavimo tvarka, pagal kurią nustatomas projektų atrankos būdas, kriterijai, projektų paraiškų teikimo, vertinimo, sutarties sudarymo, jos keitimo ir nutraukimo, projektų finansavimo, viešinimo, įgyvendinimo stebėsenos ir atsiskaitymo už patirtas išlaidas ir pasiektus projektų rezultatus tvarka. Sistemiškai aiškinant ir taikant VB sudarymą ir paskirtų asignavimų panaudojimą nustatančias normas, atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo vieną iš tikslų – sukurti ir plėtoti į rezultatus orientuotą strateginio valdymo sistemą, integruojant strateginio planavimo, regionų plėtros ir teritorijų planavimo procesus, siekiant užtikrinti ilgalaikę ir darnią valstybės pažangą ir veiksmingą valdžios sektoriaus finansų planavimą ir panaudojimą ir įstatymo paskirtį – nustatyti strateginio valdymo sistemos principus, apibrėžti planavimo dokumentų lygmenis, tipus, jų tarpusavio sąsajas ir įtaką pažangos lėšų ir tęstinės veiklos lėšų planavimui, nustatyti strateginio valdymo sistemos dalyvius, jų teises ir pareigas, įtvirtinti strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatas, o taip pat į atliktus aktualius pakeitimus teisiniame reguliavime, laikome, kad teisinis reguliavimas rekomendacijos ir jos priemonės įgyvendinimui sukurtas ir finansavimo būdai, kuriuos gali taikyti Strateginio valdymo metodikoje įvardinti subjektai programų priemonių įgyvendinimui, numatyti Strateginio valdymo metodikoje.
Priimti sprendimus dėl aeroklubams ir kitiems subjektams perduoto turto valdymo.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2019-05-23 pateikė Vyriausybei aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą, kuriame valstybei siūloma koncentruotis į kelis aviacijos sporto centrus (aerodromus) ir juos vystyti, o kitus aerodromus ir juose esantį turtą, įvertinus ir išgryninus jų poreikį ir reikalingumą savivaldybėse, perduoti savivaldybėms. Ministerija, atsižvelgusi į savivaldybių pateiktas galimybes perimti valstybės turtą, patikslintą aviacijos sporto plėtojimo koncepcijos projektą 2019-09-26 pateikė Vyriausybei.Ministro Pirmininko 2020-01-10 pavedimu Nr. S-95, įformintu LRV kanclerio rezoliucija, atsižvelgiant į 2020-01-06 neformaliame ministrų pasitarime priimtą sprendimą LRV darbo reglamento nustatyta tvarka, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija gavo pavedimą parengti ir pateikti LRV atitinkamų teisės aktų dėl Lietuvos sporto centro (LSC) valdomo aviacijos sporto ir bendrosios aviacijos paskirties turto perdavimo atitinkamų savivaldybių nuosavybėn projektus. Priimta 12 nutarimų dėl turto perdavimo 13 savivaldybių nuosavybėn: 2020-04-22 nutarimas Nr. 415 „Dėl nekilnojamojo turto Alytuje, Miškininkų g. 3, perdavimo Alytaus miesto savivaldybės nuosavybėn“; 2020-06-03 nutarimas Nr. 549 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Telšių rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-09-02 nutarimas Nr. 973 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Biržų rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-11-25 nutarimas Nr. 1334 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Akmenės rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2020-12-02 nutarimas Nr. 1360 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Mažeikių rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-01-06 nutarimas Nr. 9 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Šilutės rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-03-17 nutarimas Nr. 183 „Dėl nekilnojamojo ir kito ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Radviliškio rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-04-07 nutarimas Nr. 222 „Dėl nekilnojamojo ir ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Prienų rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-07-14 nutarimas Nr. 562 „Dėl nekilnojamojo, ilgalaikio ir trumpalaikio materialiojo turto perdavimo Panevėžio miesto ir Utenos rajono savivaldybių nuosavybėn“; 2021-07-28 nutarimas Nr. 620 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Kretingos rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2021-11-24 nutarimas Nr. 968 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo Vilniaus rajono savivaldybės nuosavybėn“; 2022-06-01 nutarimas Nr. 584 „Dėl nekilnojamojo ir ilgalaikio materialiojo turto perdavimo Marijampolės savivaldybės nuosavybėn“.Vyriausybės 2022-03-09 nutarimu Nr. 213 valstybei nuosavybės teise priklausantis ir LSC patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas, esantis Trakų r. savivaldybėje, Paluknio kaime, perduotas asociacijai Vilniaus aeroklubui pagal panaudos sutartį 10 metų.
Atlikti nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio apimties ir turinio analizę, siekiant įvertinti informacijos naudingumą sprendimų priėmimui ir tvirtinimo procedūros Seime tikslingumą.
Finansų ministerija atliko NFAR apimties ir turinio analizę, siekdama įvertinti informacijos naudingumą sprendimų priėmimui ir tvirtinimo procedūros Seime tikslingumą - analizės rezultatai pateikti VSAĮ pakeitimo projekto AR 3.2 ir 3.5 dalyse.
Peržiūrėti teisės aktus ir pakeisti atitinkamas jų nuostatas: užtikrinti, kad suplanuotose, numatomose tankiai apgyvendinti teritorijose, centralizuota geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūra būtų išvystyta iki pastatų statybos pradžios.
Mechanizmas nustatytas LR savivaldybių infrastruktūros plėtros įstatyme. Siekiant suderinamumo, atitinkamai buvo priimti LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimai.
Sutarčių valdymo metodikos parengimas ir patvirtinimas.
Rekomendacijos priemonė įgyvendinta 2025-12-10 atnaujinus (pirminė veiklos vadovo redakcija buvo patvirtinta 2024-12-30 (dokumento reg. Nr.6-5586)) ir patvirtinus Bendrovės Sutarčių rengimo, vykdymo ir kontrolės veiklos vadovą (reg. Nr. 6-25-5140), kurio tikslas - apibrėžti sutarčių rengimo etapus ir atsakomybės lygmenis, kuriais vadovaujantis būtų rengiamos, derinamos, vizuojamos, pasirašomos sutartys, atliekama jų vykdymo kontrolė, keitimas, nutraukimas.
Parengti LR viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą: nustatyti Ūkio ministerijai platesnius įgaliojimus verslo priežiūros politikos formavimo srityje.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė Viešojo administravimo įstatymo IV skirsnio ,,Ūkio subjektų veiklos priežiūra“ nuostatų pakeitimo projektą, kuris buvo įtrauktas į vidaus reikalų ministerijos parengtą Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą. Šiuo Projektu keičiamo ir nauja redakcija dėstomo Viešojo administravimo įstatymo 37 straipsnio 5 ir 6 dalyse siūloma pavesti Ekonomikos ir inovacijų ministerijai kasmet Vyriausybei ir Seimui teikti ūkio subjektų veiklos priežiūros vykdymo būklės ataskaitą, įpareigojant priežiūrą atliekančius subjektus teikti dokumentus ir kitą informaciją, reikalingą ūkio subjektų veiklos priežiūros vykdymo būklei įvertinti. Ekonomikos ir inovacijų ministerija periodiškai atlieka priežiūros institucijų pažangių ūkio subjektų veiklos priežiūros priemonių įgyvendinimo įvertinimą pagal Pažangumo vertinimo (švieslentės) metodiką. Švieslentės tyrimu vertinama kiekvienos priežiūros institucijos veiksmų atitiktis šiuolaikiniams priežiūros standartams, įtvirtintiems teisės aktuose (Viešojo administravimo įstatyme, Vyriausybės 2010 m. gegužės 4 d. nutarimu Nr. 511 patvirtintame Institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo gairių apraše bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos metodiniuose dokumentuose).
Parengti Veiksmų priežiūros institucijų veiklai tobulinti planą ir jame nustatytais terminais prižiūrėti veiksmų įgyvendinimą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų ir (ar) jų funkcijų konsolidavimo ir optimizavimo priemonių planą, kuriam pritarė ir jį patvirtino Vyriausybė 2018 m. gruodžio 12 d. pasitarime. Įgyvendindama Konsolidavimo plane paskirtas priemones, ministerija parengė:Metodines rekomendacijas dėl ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių darbuotojų adaptacijos proceso, Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų darbuotojų etikos, nešališkumo ir nepriklausomumo gaires, Priežiūros institucijų veiklos pažangumo vertinimo metodiką. Taip pat parengė Statybų priežiūros srities reformų gaires, Priežiūros institucijose gaunamų skundų dėl ūkio subjektų veiklos nagrinėjimo tvarkos tobulinimo gaires ir Ūkio subjekto patikrinimais sukeliamos naštos skaičiavimo metodikos gaires, dėl kurių teikė ataskaitas Vyriausybės kanceliarijai. Įgyvendindama vieną iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo projekto Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ veiklų, ministerija 2019-2020 m. laikotarpiu organizavo ir vykdė tikslinius priežiūros specialistų mokymus. Buvo parengtos 3 mokymų programos, seminarai vykdomi visuose Lietuvos regionuose, apmokyta 3500 priežiūros specialistų.
Peržiūrėti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų sąrašą, prireikus jį atnaujinti ir parengti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimo projektą.
Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020 m. lapkričio 1 d., kuriame įtvirtintos nuostatos, suteikiančios Ekonomikos ir inovacijų ministerijai platesnius verslo priežiūros politikos formavimo įgaliojimus. Viešojo administravimo įstatymo 31 str. 2 d. detalizuotas pagrindas (požymis), kuriuo remiantis sprendžiama, ar viešo administravimo subjektas priskirtinas priežiūros institucijų sąrašui. Vadovaujantis įstatymo 31 str. 2 d. laikoma, kad viešojo administravimo subjektas vykdo ūkio subjekto veiklos priežiūrą, jeigu atlieka ūkio subjekto veiklos patikrinimus. Tai yra esminis bruožas, priežiūros institucijas skiriantis nuo kitų viešo administravimo funkcijas vykdančių subjektų.Įstatymas taip pat numato, kad be ūkio subjektų veiklos patikrinimų svarbios lieka ir kitos priežiūros institucijų atliekamos funkcijos: konsultavimas, metodinės pagalbos teikimas, informacijos apie ūkio subjektui taikomą veiklos reguliavimą sklaida, skundų dėl ūkio subjektų veiklai taikomų reikalavimų pažeidimų nagrinėjimas, poveikio priemonių už teisės aktų reikalavimų pažeidimus taikymas, bendradarbiavimas su kitomis priežiūros institucijomis ir kt. Atsižvelgiant į įstatymo pakeitimus 2020-05-20 taip pat patikslintas ir Vyriausybės nutarimas Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“.ir atnaujintas šiuo nutarimu tvirtinamas Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių viešojo administravimo subjektų sąrašas. Vadovaujantis Viešojo administravimo įstatymo 34 str. 1 d., interaktyvus priežiūros institucijų sąrašas skelbimas Ekonomikos ir inovacijų ministerijos interneto svetainėje.
Priėmus LR viešojo administravimo įstatymo pakeitimą, atitinkamai tikslinti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimą Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“, Ūkio ministerijos, Verslo priežiūros politikos skyriaus nuostatus, darbuotojų pareigybių aprašymus.
Seimas 2020-05-28 priėmė naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020 m. lapkričio 1 d., kurio 36 str. Ekonomikos ir inovacijų ministerijai suteikti įgaliojimai atlikti ūkio subjektų veiklos priežiūros stebėseną. Pakeitimai įpareigoja ministeriją įvertinti kiekvienos priežiūros institucijos veiklos atitiktį šiuolaikiniams priežiūros standartams bei skatinti pažangių priemonių, veiklos metodų spartesnį diegimą ir taikymą. Vyriausybė 2020-05-20 patvirtino nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimus, kuriais įtvirtino (4.2.5 p.) teisingumo ministrui ir ekonomikos ir inovacijų ministrui pareigą teikti kasmetines ataskaitas ir iki kovo 31 d. pranešti Lietuvos Respublikos Vyriausybei ir Ministrui Pirmininkui apie priežiūros funkcijų optimizavimo eigą ir rezultatus, teikti pasiūlymus ir rekomendacijas dėl priežiūros funkcijų optimizavimo priemonių ir jų įgyvendinimo.Ministerijos nuomone, priėmus naujos redakcijos Viešojo administravimo įstatymą, Verslo aplinkos departamento Verslo priežiūros politikos skyriaus nuostatai ir darbuotojų pareigybių aprašymai atitinka įstatymo ministerijai suteikiamus įgaliojimus, todėl nėra poreikio jų keisti. Kasmetinės verslo priežiūros stebėsenos uždaviniai ir konkrečios jų įgyvendinimo priemonės nustatomi Verslo priežiūros politikos skyriaus valstybės tarnautojų kasmetiniuose veiklos vertinimo planuose.
Atlikti viešojo sektoriaus subjektams nepriskiriamų valdžios sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų ir pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus rengiamų finansinių ataskaitų palyginamumo analizę, nustatant šių ataskaitų sudarymo skirtumus.
Finansų ministerija atliko viešojo sektoriaus subjektams nepriskiriamų valdžios sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų ir pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus rengiamų finansinių ataskaitų palyginamumo analizę, nustatė šių ataskaitų sudarymo skirtumus. Analizės rezultatai pateikti VSAĮ pakeitimo projekto AR 3.3 ir 3.9 dalyse.
Atlikti asmens sveikatos priežiūros įstaigų specialistų apklausą, įvertinant jų informuotumą apie „Socialinį receptą“.
Identifikuoti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas ir atlikus analizę pasirinkti mažiausiai išteklių reikalaujančią alternatyvą.
Atsižvelgiant į atliktų analizių rezultatus, parengtas VSAĮ pakeitimo projektas. Jame nustatyta, kokius ataskaitų rinkinius tvirtina Seimas. Siūloma Seimui pavasario sesijos metu, t. y. ne vėliau kaip iki kitų metų gegužės 25 dienos teikti valstybės metinių ataskaitų rinkinį. Į nacionalinį ir valstybės metinių ataskaitų rinkinius įtraukiama valstybės ir savivaldybių kontroliuojami pelno siekiantys subjektai, priskiriami prie valdžios sektoriaus (dabartiniais duomenimis tokių yra 19). VSAĮ nuostata dėl valstybės kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ir savivaldybių kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ataskaitų rinkinių konsolidavimo būtų taikoma ataskaitoms už 2023 ir vėlesnius metus rengti, atsižvelgiant į tai, kad reikės laiko ir šiems subjektams pasirengti teikti finansinėms ataskaitoms konsoliduoti reikalingą informaciją, ir pritaikyti VSAKI sistemą.
Vadovaujantis VTPT direktoriaus 2025-12-28 įsakymu Nr. 13P-138 VTPT buvo panaikintos 5 pareigybės, dar 1,5 pareigybės (valytojo 1,0 ir pagalbinio darbininko 0,5) nebuvo panaikintos nuo 2026-01-01, nes darbuotoja paprašė leisti jai išnaudoti sukauptas kasmetines atostogas, jos pareigos bus panaikintos 2026 m. vasario mėn. Tuo pačiu įsakymu buvo panaikinta Vilniaus teismo psichiatrijos skyriaus 0,75 teismo psichiatro eksperto ir įvesta 0,75 teismo psichiatro pareigybės Kauno teismo psichiatrijos skyriuje t. y. 0,75 teismo psichiatro eksperto pareigybės perkelta iš vieno padalinio į kitą.
Peržiūrėti konsoliduotųjų ataskaitų rengimo procedūras ir jų terminus, siekiant nustatyti trumpiausią įmanomą valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų parengimo terminą.
2018 m. IV ketvirtį buvo atlikta konsoliduotųjų ataskaitų rengimo terminų analizė –peržiūrėtos konsoliduotųjų ataskaitų rengimo procedūros ir jų terminai, siekiant nustatyti optimalų valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų parengimo terminą. Šiuo metu rengiamas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimo projektas, kuriame numatome nustatyti trumpesnius valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio parengimo bei pateikimo terminus, taip siekiant užtikrinti, kad šių ataskaitų rinkinys kartu su Vyriausybės rengiama veiklos atskaita būtų pateiktas Lietuvos Seimui pavasario sesijos metu.
Kiekvienais metais atlikti ne mažiau nei 4 nacionalinių ir (arba) valstybinių profesionaliojo scenos meno įstaigų vertinimą.
Kultūros ministerija 2019 m. atliko 2 įstaigų (Lietuvos nacionalinio operos ir baleto teatro bei Panevėžio Juozo Miltinio dramos teatro) veiklos vertinimus pagal patvirtintus Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatus. Tačiau šių nuostatų atsisakyta, o nuo 2020 m. visų įstaigų vertinimą numatoma atlikti kasmet pagal kultūros ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV- 719 patvirtintą naują tvarką ir Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Ministerija pagal nustatytus kriterijus bei kitą susijusią informaciją įvertino įstaigų 2019 m. veiklą ir 2020-11-23 įsakymu Nr. ĮV-1392 patvirtino Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų/ įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijas. Tačiau vertinant įstaigas ar jų grupes, išanalizuotos ne visos kriterijų rinkinyje numatytos vertinimo sritys. Pavyzdžiui, nebuvo vertinti ir lyginti kokybiniai įstaigų rodikliai: įstaigų gautos nominacijos/premijos/apdovanojimai, lankytojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje procentas. Stebėseną baigiame, kadangi tolimesnį įstaigų veiklos vertinimą stebėsime ministerijai įgyvendinant rekomendaciją „finansavimą sieti su įstaigų metiniais veiklos vertinimo rezultatais“.
Kiekvienais metais įvertinti Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį.
Kultūros ministerija, 2018-2019 m. vertindama Profesionaliojo scenos meno veiklos nacionalinės programos poveikį, aprašė programos rezultatus, pateikė programos įgyvendinimo rodiklius ir įstaigų sėkmės pavyzdžius, palygino 2018 ir 2019 m. rodiklius (pvz., lankytojų skaičių, naujų programų skaičių, viešų atlikimų skaičių, programų vaikams ir jaunimui skaičių). Vertinimo informacija paskelbta Kultūros ministerijos internetiniame puslapyje ir yra prieinama visuomenei.Ateityje ministerija programos poveikio vertinimų atlikti neplanuoja, argumentuodama tuo, kad minėta programa turėtų tapti metinės kūrybinės veiklos plano dalimi ir bus atliekami įstaigų veiklos vertinimai pagal Vieningą kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinį. Atsižvelgiant į tai, priemonės stebėsena baigiama.
Kultūros pagrindų įstatymo projekte papildomai apibrėžti nacionalinių kultūros įstaigų išskirtines funkcijas. Parengtą įstatymo projektą pateikti Vyriausybei.
Ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei Kultūros politikos pagrindų įstatymo projektą. Įstatymo projektu siūloma nustatyti išskirtines nacionalinių kultūros įstaigų funkcijas. 2020-02-04 įstatymo projektas Nr. XIIIP-4463 įregistruotas Seime.
Parengti ir patvirtinti nusikaltimų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodiką.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2025 m. kovo 12 d. nutarimu Nr. 151 patvirtinto Devynioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 7.6.6. punkte numatytas veiksmas „Sudaryti teisines sąlygas integruotam nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modeliui įgyvendinti". Vidaus reikalų ministerija rengia Nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos įstatymo projektą. Veiksmo įgyvendinimo terminas - 2026 m. IV ketv. Priemonė yra susijusi su šiuo veiksmu.
Įvertinti papildomų mokymo lėšų, skirtų informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir skaitmeninei ugdymo plėtrai, poreikį ir įtraukti jį į formuojamą 2027–2029 metų valstybės biudžetą
Parengti įstaigų veiklos ir atitikimo nacionalinės ar valstybinės profesionaliojo scenos meno įstaigos funkcijoms vertinimo metodiką.
Kultūros ministro 2019-06-10 įsakymu Nr. ĮV-400 patvirtinti Nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų, kuriose Kultūros ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas, veiklos vertinimo nuostatai. Nuostatuose numatytas įstaigų veiklos vertinimo periodiškumas (atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, tačiau ne ilgiau nei 5 metams).
Parengti Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, numatant įstaigų finansavimą susieti su įstaigų kasmetiniais veiklos vertinimo rezultatais. Parengtą įstatymo projektą pateikti Vyriausybei.
Priimtas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymas (2022 m. gruodžio 20 d. XIV-1717). Ministerijos nuomone, rekomendacija prarado aktualumą, nes pagal Vyriausybės teisės grupės išvadą, nuostata dėl įstaigų finansavimo susiejimo su įstaigos veiklos vertinimo rezultatus, nėra suderinama su Strateginio planavimo metodika.
Parengti rizikos vertinimu pagrįstas AAA ir AAD vidaus procedūras, kad AAA ir AAD veikla užtikrintų tinkamą priskirtų funkcijų ir atsakomybių įgyvendinimą bei prevencinę pavojingųjų atliekų tvarkymo kontrolę.
Parengti, paskelbti ir išplatinti savivaldybėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir kitoms suinteresuotoms grupėms susistemintą informaciją (platinti skirtas informacijos rinkinys ir informacinis leidinys) apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus.
Siekdama, kad apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus sužinotų kuo daugiau savivaldybėse gyvenančių žmonių, ir informacija būtų pateikiama vienodai visose savivaldybių interneto svetainėse, ministerija parengė vieningo dizaino reklaminį skydelį, skirtą viešinimui, ir paragino savivaldybes įkelti jį į savo interneto svetainių titulinius puslapius. Ministerijai atlikus savivaldybių apklausą, iš jų 42 nurodė, kad reklaminį skydelį, kuris gyventojus nukreipia į ministerijos interneto svetainės skiltį „Socialinė parama: kas man priklauso“, įkėlė į pagrindinį savivaldybės interneto svetainės puslapį, kitos savivaldybės informaciją paskelbė, pavyzdžiui, skiltyje „Naujienos“, „Socialinės paslaugos“ ar „Socialinės išmokos“. Informacija taip pat viešinama socialiniuose tinkluose ir pavaldžių įstaigų interneto svetainėse.
Paruošti Neringos savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų vertinimo pagal balų sistemą tvarkos aprašą.
Patikslinti kultūros ministro 2017 m. balandžio 11 d. įsakymą Nr. ĮV-559 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto bazinio finansavimo nacionaliniams ir valstybiniams teatrams ir koncertinėms įstaigoms, nepriklausomai nuo jų teisinės formos, tvarkos aprašo patvirtinimo“ detalizuojant įstaigų veiklos vertinimo kriterijus ir jų rodiklius, o konkrečias reikšmes nustatyti kiekvienos įstaigos strateginiame ir metiniame veiklos plane.
2019-11-14 ministro įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys. Kriterijai išskirstyti pagal veiklos vertinimo sritis/temas bei detalizuoti aprašant kriterijaus paskirtį, sudėtinius elementus, apskaičiavimo būdą. 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-826 patvirtintos naujos įstaigų metinio veiklos plano ir ataskaitų formos taikant konsoliduotus rodiklių rinkinius. Nacionalinės ir valstybinės įstaigos 2020 m. veiklos planus parengė pagal naujas metinio veiklos plano formas ir nusimatė siektinas rodiklių, patvirtintų vieningame kriterijų rinkinyje, reikšmes. Tačiau ne visų nacionalinių įstaigų metiniuose veiklos planuose, suderintuose su Kultūros ministerija, suplanuoti kokybiniai rodikliai (pvz.: nenumatytas lankytojų pasitenkinimo teikiamomis paslaugomis indeksas, lankytojų rekomendavimo apsilankyti įstaigoje indeksas, įstaigos gautų nominacijų, apdovanojimų ar premijų skaičius). Atsižvelgiant į įstaigų pateiktus argumentus (pvz., lankytojų skaičiaus apribojimai dėl COVID-19) ir į tai, kad siekiant tikslesnių duomenų, rodikliai bus suplanuoti 2021 m., priemonės stebėseną baigiame.
Nustatyta tvarka, kaip skiriant valstybės biudžeto lėšas savivaldybėms nustatomi regionams bei savivaldybėms priskiriami tikslai, siektini rodikliai ir rezultatai.
Strateginio valdymo metodikos (Vyriausybės nutarimas, 2021-04-28 Nr. 292 „Dėl Lietuvos Respublikos strateginio valdymo įstatymo, Lietuvos Respublikos regioninės plėtros įstatymo 4 straipsnio 3 ir 5 dalių, 7 straipsnio 1 ir 4 dalių ir Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo 141 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo“) VIII skyriaus n–(n + 2) metų strateginio veiklos plano priede „Valstybės biudžeto dotacijos savivaldybėms“ nurodomas valstybės biudžeto asignavimų valdytojo n – 1 metais skirtų ir n–(n + 2) metais planuojamų skirti dotacijų savivaldybėms paskirstymas pagal atitinkamas savivaldybes ir joms nustatytos n – 1 metais pasiektos ir per biudžetinius metus siektinos stebėsenos rodiklių reikšmės:-1 lentelėje nurodoma Strateginio veiklos plano 4 ir 5 lentelėse pateikta informacija apie priemones, kurioms įgyvendinti planuojamos dotacijos savivaldybėms, ir šių dotacijų stebėsenos rodiklius.-2 lentelėje iš valstybės biudžeto skiriamos dotacijos savivaldybių biudžetams paskirstomos atitinkamoms savivaldybėms. Taip pat nustatomos savivaldybių siektinos dotacijų stebėsenos rodiklių reikšmės, kurias atitinkamos savivaldybės turi pasiekti naudodamos valstybės biudžeto lėšas. Jeigu dotacijos savivaldybėms skiriamos iš įstaigos vykdomos pažangos priemonės lėšų, savivaldybėms nustatomas rezultato rodiklis ir siektinos jo reikšmės. Jeigu dotacijos skiriamos iš įstaigos vykdomos tęstinės veiklos priemonės lėšų, savivaldybėms nustatomas rezultato ir (arba) veiklos efektyvumo rodiklis ir siektinos jo reikšmės. Savivaldybėms nustatomi dotacijų stebėsenos rodikliai turi būti suderinti su įstaigos programų uždaviniams ir priemonėms nustatytais stebėsenos rodikliais.
Parengi naujas viešųjų pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės taisykles, į jas įtraukti nuostatą, kad visos intelektines paslaugos būtų perkamos vadovaujantis nustatytomis viešųjų pirkimų taisyklėmis.
2026-02-27 įsakymu Nr. V-27 buvo patvirtintos Viešųjų pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės taisyklės.
Įvertinti skolos struktūrą: gautinas sumas pagal laikotarpį ir gautinų sumų dydį. Remiantis Fondo valdybos direktoriaus 2021-04-01 įsakymu Nr. V-225 patvirtintu Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų reikalavimų, kylančių iš išmokų permokų ar regreso teisės, atsisakymo tvarkos aprašu, nurašyti vaikų išlaikymo išmokų skolas, jeigu jų neįmanoma išieškoti dėl objektyvių priežasčių arba jas priverstinai išieškoti netikslinga socialiniu ir (ar) ekonominiu požiūriu.
2021-12-31 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. V-664 „Dėl valstybinio socialinio draudimo Fondo valdybos prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2014 m. liepos 10 d. įsakymo Nr. V-427 "Dėl draudėjų skolų Valstybinio socialinio draudimo Fondui pripažinimo beviltiškomis ir jų Nurašymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo“ pakeistos Skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo taisyklės, kurios nustato ne tik valstybinio socialinio draudimo įmokų, baudų, delspinigių, palūkanų, bet ir vaikų išlaikymo išmokų skolų (toliau – skolos) pripažinimo beviltiškomis sąlygas, būtinus fondo administravimo įstaigų ir skolininkų ar skolingų asmenų veiksmus ir jų atlikimo tvarką, dokumentus, kuriais gali būti grindžiami sprendimai dėl skolos pripažinimo beviltiška, ir jų pateikimo fondo valdybai tvarką bei skolų fondui ir valstybės biudžetui, pripažintų beviltiškomis, nurašymo ir apskaitos tvarką. Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba 2023-08-17 raštu Nr. (1.78E) I-9936 informavo, kad 2022 metais pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus (kai netikslinga priverstinai išieškoti skolą, kadangi fizinio asmens ekonominė (socialinė) padėtis yra sunki - fiziniam asmeniui teikiama piniginė socialinė parama nepasiturintiems gyventojams ir kai suėjęs skolos išieškojimo senaties terminas) buvo patikrinti vaikų išlaikymo išmokų skolininkai, kurių skola ne mažesnė nei 20 000 Eur (433 skolingi asmenys). Įvertinus gautinų sumų iš vaikų išlaikymo išmokų skolininkų beviltiškumą, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos Klaipėdos skyriaus direktoriaus įsakymais vaikų išlaikymo išmokų skolos, vadovaujantis Taisyklių 4.2, 4.4 papunkčiais, 7, 101, 13, 16 punktais, pripažintos beviltiškomis ir nurašytos. Vaikų išlaikymo išmokų skolų atitinkančių Taisyklių 4.3. papunktyje nurodytas visas sąlygas nenustatyta. Išlaikant darbo organizavimo tęstinumą bei įvertinus žmogiškuosius išteklius, planuojama iki 2024-12-31 įvertinti vaikų išlaikymo išmokų skolų beviltiškumą pagal Taisyklių 4.3. ir 4.4. papunkčiuose nustatytus kriterijus, kai skola ne mažesnė kaip 17000 Eur ir ne didesnė nei 20000 Eur (610 skolingų asmenų).Atsižvelgdami į fondo valdybos pateiktą informaciją, jog vaikų išlaikymo išmokų skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo procedūros yra nustatytos ir vykdomos, ir į tai, jog valdyba privalo užtikrinti šių procesų tęstinumą, priemonę laikome įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Parengti ir patvirtinti Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos direktoriaus 2014-06-23 įsakymo Nr. 1K-152 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų poreikio nustatymo metodikos patvirtinimo“ pakeitimas.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2024-01-30 įsakymu Nr. 1K-40 pakeista Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšų poreikio nustatymo metodika (patvirtinta 2014-06-23 įsakymu Nr. 1K-152). Prognozuojat ateinančių metų fondo pinigų poreikį kompensuojamiems vaistams, nustatyta skaičiuoti planuojamą ateinančių metų papildomų lėšų sumą vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms, kurie yra įrašyti į Rezervinį vaistų sąrašą ir kuriuos numatoma įrašyti į kompensuojamųjų vaistų bei kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių sąrašus.
Įgyvendinti rekomendacijas dėl sveikatos draudžiamojo įvykio išgryninimo.
Rekomendacija teikta atlikus 2016 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo finansinį (teisėtumo) auditą. Audite už 2017 m. pakartotinai teikta kaip viena iš rekomendacijos "įgyvendinus ankstesnių auditų metu teiktas rekomendacijas ir žinant aiškias fondo finansines galimybes, pereiti prie objektyviomis sąnaudomis grįstos asmens sveikatos priežiūros paslaugų kainos, kuri būtų periodiškai perskaičiuojama pagal nustatytus kriterijus" priemonių "įgyvendinti rekomendacijas dėl sveikatos draudžiamojo įvykio išgryninimo".Atsižvelgiant į tai, kad minėta priemone siūloma įgyvendinti 2016 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo finansinio (teisėtumo) audito metu teiktą rekomendaciją, kurios priežiūra atliekama, šią priemonę laikome neaktualia ir jos stebėseną baigiame.
Seimui priėmus Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 9 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 92 ir 93 straipsniais įstatymo projektą (2018-06-25 Nr. XIIIP-2367), parengti poįstatyminius teisės aktus dėl paslaugų įtraukimo ir išbraukimo iš kompensuojamųjų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis paslaugų sąrašo, nustatant šio sąrašo atnaujinimo, peržiūrėjimo periodiškumą, atsižvelgiant į įstatyme nustatytus terminus.
Sukurti ir pildyti teismų praktikos, kontroliuojančių institucijų sprendimų registrus.
Sukurti ir pildomi šie registrai:•Kontroliuojančių institucijų sprendimų registrai: ES paramą administruojančių institucijų CPO LT vykdytų pirkimų patikrų registras (pildoma nuo 2024 m. kovo mėn.) ir Viešųjų pirkimų tarnybos vertinimo išvadų registras (pradėtas pildyti nuo 2024-11-01, papildomai buvo suvestos visos 2024 m. gautos VPT išvados).•CPO LT veiklai aktualios teismų praktikos registras. Registre nuo 2024-11-01 pateikiami teismų sprendimai, aktualūs CPO LT veiklai, įvertinus visus Lietuvos Aukščiausiojo Teismo, Apeliacinio teismo, Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus.
Patikslinti Nacionalinio, valstybinio ir savivaldybės teatro ir koncertinės įstaigos metinės kūrybinės veiklos programos vertinimo tvarkos aprašą, patvirtintą kultūros ministro 2017 m. lapkričio 30 d. įsakymu Nr. ĮV-1145 „Dėl nacionalinio, valstybinio ir savivaldybės teatro ir koncertinės įstaigos metinės kūrybinės veiklos programos vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ ir jame nustatyti papildomus kokybinius įstaigų veiklos rodiklius.
Atlikti analizę dėl buhalterinei apskaitai tvarkyti reikalingos informacijos (nustatytas skolos padengimo / atidėjimo terminas, faktinė skolos padengimo data ir kt.) suformavimo ir kaupimo galimybių Žalos išieškojimo informacinėje sistemoje.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2022-10-06 įsakymu Nr. 1K-296 (su pakeitimais) sudaryta darbo grupė 2022-11-15 įvertino ir apibendrino esamas galimybes dėl gautinų sumų iš fizinių ir juridinių asmenų už fondui padarytą žalą administravimo procesų tobulinimo ir PSDF biudžeto išlaidų straipsnių, pagal kuriuos galėtų būti kompensuojamos PSDF biudžeto sąnaudos išieškomomis iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, vaistinių ir fizinių bei juridinių asmenų lėšomis už PSDF biudžetui padarytą žalą. Darbo grupė pasiūlė įvertinti galimybes sukurti informacinėje sistemoje įrankį (vienoje iš IS SVEIDRA posistemių arba naujoje posistemėje), susiejant ją su kitomis IS (DVIS, DANAVIP, FVAIS). Šis įrankis galėtų optimizuoti ne tik žalų administravimo procesus, bet jo duomenys galėtų būti naudojami apskaitos vedimui. Darbo grupė 2022-11-22 pateikė užsakymą VLK Informacinių technologijų departamentui dėl pasiūlymų realizavimo galimybių vertinimo. 2023-06-20 Apskaitos skyrius pateikė užsakymą Nr. UZK-12193 dėl EDMIS-FVAIS sąsajos.
1.1. Apsvarstyti teisės aktų keitimo poreikį su NMA, VMVT, ŽŪDC ir kitais socialiniais partneriais:– dėl procento nustatymo – 2023 m. II ketv.– dėl išlaikymo laikotarpio – 2023 m. IV ketv.
Žemės ūkio ministerijos pateikta informacija apie priemonės įgyvendinimą:DĖL PATIKRŲ PROCENTO NUSTATYMOŽemės ūkio ministerija siekdama sumažinti žemės ūkio subjektų administravimo naštą bei optimizuoti VMVT išteklius: 1. 2023-05-25 raštu Nr. 2D-1376(11.22E) informavo Valstybinę maisto ir veterinarijos tarnybą (VMVT), Nacionalinę mokėjimo agentūrą prie Žemės ūkio ministerijos (NMA) ir VĮ Žemės ūkio duomenų centrą (ŽŪDC), kad vadovaujantis Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023-2027 m. strateginio plano (Strateginis planas) nuostatomis, minimali kontrolės norma turėtų būti 1 proc., o galutinis patikrų procentas tiesiogiai priklausytų nuo praėjusiais metais patikrose nustatytų netinkamų paramai ūkinių gyvūnų procento. 2. 2023 m. lapkričio 30 d. posėdyje su VMVT, NMA ir ŽŪDC svarstė galimybę patikras dėl ūkinių gyvūnų registravimo ir ženklinimo vykdyti nuotoliniu būdu. Posėdžio (2023-12-13 protokolas Nr. 8D-564(5.50E) metu buvo pavesta NMA parengti ir išsiųsti paklausimą Europos Komisijai dėl nuotolinio patikros metodo ("NMA Agro" proramėle gautos iš pareiškėjų informacijos tikrinimo) taikymo galimybių pareiškėjams, dalyvaujantiems Strateginio plano priemonėse: "Susietoji pajamų parama už mėsinius galvijus, avis, ožkas ir pienines karves, 'Gyvūnų gerovė". Siekiant išsiaiškinti dėl šio metodo taikymo tinkamumo išsiųstas paklausimas EK. 3. 2023-12-20 Tiesioginių išmokų įgyvendinimo taisyklių parengimo darbo grupės (Žemės ūkio ministro 2022-10-05 įsakymu Nr. 3D-593) (TI darbo grupė) posėdyje apsvarstytas klausimas dėl sankcijų griežtinimo. Siekiant sumažinti patikrų imties praplėtimą dėl pareiškėjų pažeidimų, posėdžio metu buvo pritarta griežtinti sankcijas tiems pareiškėjams, kurie neįsileido arba nesudarė sąlygų VMVT inspektoriams vykdyti patikrų. 4. 2023-12-06 raštu Nr. 2D-2998(11.22E) informavo LRV, VMVT, NMA, ŽŪDC, kad optimizuojant ir efektyvinant patikras bus ieškoma galimybių ūkinių gyvūnų ženklinimo ir registravimo patikras vykdyti nuotoliniu būdu. Siekiant nedidinti administravimo naštos ūkininkams ir VMVT, nuo 2023 metų sumažinamas patikrų vietoje procentinis dydis iki 1 proc. Atkreiptinas dėmesys, kad ŽŪDC vykdo Ūkinių gyvūnų registro bei Patikrų programos optimizavimo, modernizavimo ir plėtros darbus pagal VMVT ir NMA poreikius. Šiuo metu planuojama NMA tiesioginio ryšio kanalais perduodamų duomenų plėtra, patikros sąrašų formavimo automatizavimas, paramos administravimo ir pažeidimų pagal atskiras paramos priemones apskaita bei kiti pakeitimai pagal VMVT poreikius.DĖL IŠLAIKYMO LAIKOTARPIO: 2023 m. birželio 15 d. ir gruodžio 18 d. ŽŪM organizavo posėdžius su Lietuvos mėsinių galvijų augintojų ir gerintojų asociacija (LMGAGA) ir buvo aptarta galimybė keisti susietosios pajamų paramos schemą už mėsinius galvijus išlaikymo laikotarpį. 2023-12-20 TI darbo grupės posėdyje buvo pristatytas siūlymas dėl išlaikymo laikotarpio keitimo ir dėl ūkinių gyvūnų ženklinimo ir registravimo ŪGR galutinio termino paankstinimo. Posėdžio metu sprendimas nepriimtas dėl išlaikymo laikotarpio keitimo, o nutarta įvertinti Latvijos, Estijos, Lenkijos ir Vokietijos naujuoju laikotarpiu numatytą teikti paramą mėsinių galvijų sektoriui informaciją dėl išlaikymo laikotarpio. Informaciją apie ES šalių taikomą gyvulio išlaikymo laikotarpį susietoje pajamų paramoje už mėsinius galvijus, avis ir ožkas 2024-01-10 buvo pristatyta TI darbo grupės posėdyje ir įvertinus, kad registravimo ŪGR laikotarpio sutrumpinimas pablogintų paramos gavimo sąlygas ūkininkams, todėl nuspręsta nekeisti Lietuvoje susietajai pajamų paramai už mėsinius galvijus, avis ir ožkas taisyklių. Tačiau nuspręsta 2024 m. taikyti prevencines priemones - griežtinti sankcijas pažeidėjams, kurie neįsileido VMVT inspektorių į savo ūkius, kad jie vykdyti gyvulių registravimo ir ženklinimo patikras vietoje. Šiai prevencijai įgyvendinti rengiamas 2023-2027 m. susietosios pajamų paramos už mėsinius galvijus, avis ir ožkas administravimo taisyklių (toliau - MG taisyklės) keitimo projektas - įvykdymo terminas iki 2024-04-15. Kita prevencinė priemonė, kuri sumažintų VMVT patikrų vietoje apimtis, jas vykdyti nuotoliniu būdu (ūkininkui naudojantis "NMA Agro" programėle). Laukiamas sprendimas iš EK dėl galimybės gyvulių patikras vykdyti nuotoliniu būdu, naudojantis duomenimis, pateiktais į "NMA Agro" programėlę.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – priešgaisrinė sauga; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.
Vidaus reikalų ministro įsakymu sudaryta darbo grupė išanalizavo priešgaisrinės saugos organizavimą Lietuvoje, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą, esamas problemas, poreikius ir priėmė sprendimus: 1. Pavesti Priešgaisrinės apsaugos departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos įvertinti priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir nustatyti siektinus konkrečius tikslus ir išmatuojamus rodiklius savivaldybių priešgaisrinių tarnybų nustatytoms priemonėms gaisrų prevencijos srityje. 2. Atsižvelgiant į peržiūros metu nustatytas valstybinės, savivaldybėms perduotos priešgaisrinės saugos funkcijos centralizavimo grėsmes, atidėti sprendimo dėl šios funkcijos centralizavimo priėmimą vieniems metams, t. y. iki 2020-10-31. Tačiau šis sprendimas dar nėra priimtas. Taip pat departamentas įvertino priešgaisrinės saugos būklę kiekvienoje savivaldybėje ir į vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2020−2022 metų strateginį veiklos planą įtraukė priemonę „koordinuoti savivaldybių priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymą“ ir vertinimo rodiklius. Vidaus reikalų ministerija 2021-05-07 informavo, kad priemonės įgyvendinimas tiesiogiai susietas su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano veiksmais:• Nr. 9.1.2 „atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Veiksmas įgyvendinamas koordinuotai su Vyriausybės programos dešimtojo prioriteto veiksmu Nr. 10.2.11)“, (veiksmo terminas – 2021 m. IV ketv.);• Nr. 9.1.3 „atlikus sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodikos patvirtinimo“ (veiksmo terminas – 2022 m. IV ketv.); • Nr. 11.6.2 „patobulinti priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistemą, siekiant jos didesnio efektyvumo ir veiksmingumo“ (veiksmo terminas – 2023 m. IV ketv.)Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, vykdoma ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojama sutartis dėl efektyvios ir rezultatyvios savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos sukūrimo. Šios sutarties apimtyje įsigytos paslaugos dėl įvairių savivaldybių veiklos sričių socialinės-ekonominės analizės. Paslaugos teikėjui 2022 m. baigus vykdyti sutartį, bus parengta metodika dėl funkcijų priskyrimo atitinkamam viešosios valdžios lygmeniui. Vykdant 11.6.2 veiksmą Vidaus reikalų ministerija numato pakartotinai atlikti savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymo efektyvumo ir poreikio įvertinimą ir iki 2023 m. III ketv. parengti sprendimus dėl šios funkcijos vykdymo ateityje. Dėl tiesiogiai su priemonės įgyvendinimu susijusių vykdomų sisteminių darbų priemonę įgyvendinti pilna apimtimi Vidaus reikalų ministerija planuoja 2023 m. IV ketv., o visų savivaldybių funkcijų peržiūrą numatyta baigti 2030 m. (2021-2030 Nacionaliniame pažangos plane numatytas rodiklis).Be to, įgyvendindama 2021-03-22 veiklos audito "Priešgaisrinių pajėgų veikla mažinant gaisrų skaičių ir jų padarytus nuostolius" ataskaitoje Nr. VAE-2 pateiktą rekomendaciją 1.2 "Valstybės mastu įvertinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų poreikį ir nustatyti, kiek ir kokių ugniagesių komandų būtina suformuoti bei apibrėžti pirminius žmonių ir turto gelbėjimo darbus", Vidaus reikalų ministerija numatė priemonę "Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei" (terminas 2023-09-30). Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas siejasi su ministerijos atliekama savivaldybių funkcijų peržiūra, priemonės stebėsena baigiama.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei, prireikus – parengti ir pateikti Vyriausybei atitinkamų teisės aktų projektus.
Vidaus reikalų ministerija, atlikusi valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas – peržiūrą, pasiūlė Vyriausybei atsisakyti šios funkcijos, nes tokia veikla įvertintina ne kaip atskira funkcija, kurią atlikdamos savivaldybės turi įstatymų nustatytą sprendimų iniciatyvos teisę ir kuri turi būti finansuojama specialiosios tikslinės dotacijos lėšomis pagal šių lėšų apskaičiavimo metodiką. 2020-11-10 priimtu Vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 4, 7, 12, 13, 14, V15, 16, 19, 20, 24, 26, 27, 29, 32, 32-1, 33, 35-1, 53 straipsnių, devintojo skirsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 15-1 straipsniu įstatymu Nr. XIII-3380, įsigaliosiančiu 2021-01-01, pripažintas netekusiu galios Vietos savivaldos įstatymo 7 straipsnio 20 punktas - atsisakyta valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos „dalyvavimas rengiant gyventojų apklausas ir kitokias įstatymų numatytas pilietines (gyventojų) iniciatyvas“.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos – antrinės sveikatos priežiūros organizavimas ir greitosios medicinos pagalbos organizavimas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.
2021-04-22 Sveikatos apsaugos ministerija (SAM) informavo, kad Vidaus reikalų ministerija, bendradarbiaudama su Valstybine ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos, 2019 m. vasario mėn. atliko GMP brigadų esamos situacijos poreikio analizę ir jų optimalaus išdėstymo aptarnaujamoje teritorijoje modeliavimą. Minėta analizė parodė, kad vienas iš būdų gerinti GMP paslaugų prieinamumą ir užtikrinti šių paslaugų kokybę yra GMP paslaugų teikėjų centralizavimas ir GMP brigadų budėjimo vietų tinkamas išdėstymas.2022-05-19 priimtas Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 19-1 straipsniu įstatymas Nr. XIV-1113, kuriuo numatyta centralizuoti greitosios medicininės pagalbos (GMP) veiklą, t. y. įgyvendinta Vyriausybės programos priemonių plane numatyta 4.2.10 priemonė „Parengti ir priimti teisės aktų paketą (Greitosios medicinos pagalbos įstatymas ir susiję teisės aktai) – aiškiai reglamentuoti greitosios medicinos pagalbos paslaugų teikimo organizavimą, valdymą ir atsakomybę, siekiant užtikrinti, kad greitoji medicinos pagalba žmogų pasiektų laiku“. Atsižvelgiant į tai, įgyvendinta dalis ataskaitoje numatytos priemonės dėl GMP funkcijų peržiūros.Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 4.2.7 veiksmą „Priimti Vyriausybės sprendimą dėl kompetencijų centrų ir regioninio bendradarbiavimo modeliu pagrįsto ASPĮ tinklo sukūrimo ir reglamentavimo (esamų teisės aktų pakeitimo), atsižvelgiant į demografinių pokyčių nulemtų paslaugų poreikio vertinimą ir viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“, Seimui 2022-01-21 pateikti Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 10, 11, 15-1, 39 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 46-1 straipsniu įstatymo ir Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papldymo 12-1 straipsniu įstatymo projektai (Nr. 1302 ir Nr. 1303). Numatomais pakeitimais pertvarkomas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) tinklas (numatoma tinklo reforma): specializuotos sveikatos priežiūros paslaugos bus organizuojamos regioniniu lygiu (antrinio lygio paslaugos Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių, Panevėžio regionuose); bu sukurti 3 kompetencijų centrai (Vilniuje, Kaune,Klaipėdoje) tretinio lygio asmens sveikatos priežiūrai organizuoti; numatyta įkurti 5 administracinius regionus (apskričių centrus). Aiškinamajame rašte dėl minėtų įstatymų projektų nurodyta informacija apie atliktą šių funkcijų analizę ir pateikti jos rezultatai dėl kompetencijų centrų ir regioninio bendradarbiavimo modeliu pagrįsto asmens sveikatos priežiūros įstaigų tinklo sukūrimo ir reglamentavimo. Atsižvelgiant į tai, priemonės stebėsena baigta.
Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme numatyti priemones, skatinančias ir (arba) įpareigojančias gyventojus prisijungti prie įrengtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros
Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo Nr. X-764 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1466 (nauja redakcija) priimtas 2022-10-27.Įstatyme numatyta pareiga prisijungti prie įrengtos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros tik jeigu asmens vykdomas individualusis vandens išgavimas ir/ar nuotekų tvarkymas neatitinka teisės aktų reikalavimų. Aplinkos ministerija informavo, kad skatinimo mechanizmui sukurti reikalingų lėšų nėra.
Maisto tvarkymo, su maistu besiliečiančių medžiagų ir gaminių subjektų rizikos vertinimo ir planavimo automatizavimas
Sukurti ir įgyvendinti patikrinimų planą: paskirti atsakingus asmenis, suplanuoti patikrinimų grafiką, apmokyti vykdytojus, užtikrinti patikrinimų dokumentavimą (aktai, fotofiksacija, neatitikčių registras) ir atlikti pirmąjį pilną patikrinimų ciklą sandėliuose pagal patvirtintą tvarką.
Įvertinti, kiek pensinių ir nepensinių išmokų dėl įvairių priežasčių liko neišmokėta iki 2023-12-31 ir iki naujos programinės įrangos sukūrimo imtis priemonių, kad kiekvienais kitais metais būtų įvertinami ir laikantis kaupimo principo rankiniu būdu į apskaitą ir metines ataskaitas įtraukiami atitinkami duomenys apie Valstybinio socialinio draudimo fondo sąnaudas ir įsipareigojimus
Valdyba identifikavo ir 2023 metų apskaitoje trumpalaikių įsipareigojimų ir socialinių išmokų sąnaudų straipsniuose užregistravo pagal 2021–2023 m. sprendimus paskirtas, bet gavėjų nepasiekusias vienkartines socialinio draudimo išmokas, iš viso 821,8 tūkst. Eur, iš jų: ligos (777,0 tūkst. Eur), tėvystės (9,6 tūkst. Eur), nedarbo (25,2 tūkst. Eur), nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų (9,8 tūkst. Eur) ir vaiko išlaikymo (0,2 tūkst. Eur). Ankstesnių laikotarpių (iki 2021 m.) fondo įsipareigojimai vienkartinių išmokų gavėjams nebuvo identifikuoti ir užregistruoti apskaitoje. Likusių vienkartinių mokėtinų socialinio draudimo išmokų (netekto darbingumo vienkartinės kompensacijos; vienkartinė draudimo išmoka apdraustajam mirus), taip pat periodinių socialinio draudimo išmokų (pensijų, netekto darbingumo periodinės kompensacijos; periodinės draudimo išmokos apdraustajam mirus) ir išmokų iš valstybės biudžeto (nukentėjusių asmenų, mokslininkų I ir II laipsnio, našlių ir našlaičių I ir II laipsnio, pareigūnų valstybinės pensijos; transporto išlaidų ir lengvųjų automobilių įsigijimo kompensacijos; senatvės ir valstybinių pensijų kompensacijos; socialinės, neįgalumo šalpos, senatvės šalpos, našlaičių šalpos pensijos ir šalpos kompensacijos; vienišo asmens išmokos; kompensacinės išmokos artistams; sportininkų rentos) masto valdyba nevertino ir su jomis susijusių gautinų sumų iš valstybės biudžeto (pensijų bendrajai daliai ir išmokoms iš valstybės biudžeto finansuoti), įsipareigojimų šių išmokų gavėjams ir sąnaudų apskaitoje neregistravo. Fondo valdyba 2024-05-10 informavo, kad šią priemonę įgyvendins iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui, kartu su 1.4 priemone. Todėl laikome šią priemonę įgyvendinta iš dalies ir jos stebėseną baigiame.
Pakeisti Duomenų tvarkymo taisykles ir jose reglamentuoti juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarką.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 15 d. įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018 m. birželio 8 d. įsakymo Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ reglamentuota juridinių asmenų sutikimo gavimo tvarka.
Atsižvelgus į VSAFAS reikalavimus ir Finansų ministerijos rekomendacijas, įvertinti Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos papildymo ar tikslinimo poreikį pensinių ir nepensinių išmokų apskaitos srityje (ir įsipareigojimų mirusių išmokų gavėjų paveldėtojams srityje) ir, jam esant, – atlikti apskaitos politikos pakeitimus.
Fondo valdyba 2023-05-10 informavo, kad Išmokų gavėjų mirties atveju neišmokėtų išmokų įsipareigojimų paveldėtojams apskaitos trūkumai sprendžiami sistemiškai su 1 rekomendacijos "Siekiant teisingos VSDF įsipareigojimų ir su jais susijusių sąnaudų apskaitos, Išmokų taikomojoje sistemoje įdiegti funkcionalumus arba parinkti kitas priemones, užtikrinančias laiku atliekamą ir visų duomenų apie priimtus sprendimus dėl pensinių ir nepensinių išmokų skyrimo perkėlimą ar registravimą Finansų valdymo sistemoje" priemonėmis. Priemonę numatoma įgyvendinti iki 2027-12-31, įdiegus naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui.
Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 780 m nepatenkinamos būklės krantinių.
1. Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 780 m nepatenkinamos būklės krantinių. Krantinių Nr. 64-65 ir 65A rekonstrukcija (Baltijos laivų statyklos I etapas), ilgis 230,91 m. (numatytas įgyvendinimo terminas 2024-12-31). Faktinė situacija: Parengtas krantinių rekonstrukcijos techninis projektas, projekto ekspertizės išvada gauta 2025-01-28. Dokumentai suruošti rangovui parinkti, gautas Uosto valdybos pritarimas, gautas Stebėtojų tarybos pritarimas pirkimui. Pirkimas nepaskelbtas, kadangi su žemės nuomininku nėra pasirašyta žemės nuomos sutarties pakeitimas dėl žemės nuomos mokesčio dydžio pakeitimo. Atsakymo iš Uosto naudotojo (žemės nuomininko) nėra. Projekto rangos darbai bus pradėti įgyvendinti tik su žemės nuomininku pasirašius žemės nuomos sutarties pakeitimą, numatantį papildomą žemės nuomos mokestį užbaigus investicijas. 2. Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 780 m nepatenkinamos būklės krantinių. Krantinių Nr. 64-65 ir 65A rekonstrukcija (Baltijos laivų statyklos II etapas), ilgis 164,99 m. Faktinė situacija: II statybos etapui Rangos darbai bus perkami įgyvendinus I etapą, ir / arba kai su AB Baltijos laivų statykla bus pakeista sudaryta uosto žemės nuomos sutartis dėl papildomo žemės nuomos mokesčio dydžio. 3. Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 780 m nepatenkinamos būklės krantinių. Krantinių Nr. 76, 79 (įskaitant Nr. 153, 156) rekonstrukcija (Smiltynės perkėla), krantinių Nr. 76 ir 79 krantinių ilgis 259,27 m. Faktinė situacija: Projektas įgyvendintas, darbai užbaigti. 4. Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 780 m nepatenkinamos būklės krantinių. Krantinių Nr. 77, 78 rekonstrukcija (Smiltynės perkėla), ilgis 128,34 m. Faktinė situacija: Buvo įvykdytas konkursas Rangovui parinkti, pirkimas nutrauktas 2025-06-02 gavus 4 pasiūlymus ir per dideles kainas. Patikslinus dokumentaciją vykdytas pakartotinis konkusas rangovui parinkti. Su konkurso laimėtoju 2025-08-11 pasirašyta rangos darbų sutartis ( 2025-08-11 sutartis Nr. 34-2025-212). Vykdomi krantinių rekonstrukcijos darbai. Krantinių Nr. 77-78 rekonstrukciją planuojama užbaigti 2026-06-30. Darbai vykdomi etapais dėl krantines naudojančio uosto žemės nuomininko poreikio nepertraukiamai vykdyti veiklą ir vykdomos veiklos sezoniškumo specifikos.
Atlikti fondo naudojamų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų duomenų apjungimo viename ataskaitų rinkinyje analizę ir atsižvelgiant į gautus rezultatus parengti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija kartu su Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba atliko fondo finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų duomenų apjungimo viename ataskaitų rinkinyje analizę ir kartu su Finansų ministerija parengė įstatymų pakeitimų projektus (Viešojo sektoriaus atskaitomybės, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų įstatymo ir Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros), kurie buvo priimti 2020-10-01 (detalesnė informacija pateikta prie priemonės „pakeisti reikalingus teisės aktus“).
Bendradarbiaujant su Finansų ministerija, peržiūrėti ir patikslinti VSDF apskaitos politiką, kad PSDF, GF ir IDIF duomenys būtų pateikti finansinėse ataskaitose išlaikant subjekto principą.
Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politika, patvirtinta Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2013-12-31 įsakymu Nr. V-386 “Dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos patvirtinimo”, patikslinta ir išdėstyta nauja redakcija (2018-12-27 įsakymas Nr. V-703). Apskaitos politika dėl VSDF, GF ir IDIF duomenų (nuvertėjimo sąnaudų ir su jomis susijusių gautinų sumų) pateikimo finansinėse ataskaitose parinkta tinkamai ir finansinių ataskaitų rinkiniuose atskleista teisingai, t. y. laikantis subjekto principo.
Kreiptis į Finansų ministeriją dėl 9-ojo VSAFAS nuostatų patikslinimo;
VSDF valdybos atsakingi darbuotojai kreipėsi į LR Finansų ministeriją dėl 9 -ojo VSAFAS nuostatų išaiškinimo
Sukurti ir įdiegti priemones elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų gavėjų apklausoms vykdyti siekiant įvertinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo kokybę ir poreikį tobulinti paslaugas.
Siekiant įvertinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo kokybę ir poreikį tobulinti paslaugas, Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos portale įdiegta šių paslaugų gavėjų apklausų forma.Pažymėtina, kad forma išbandyta atliekant apklausą dėl naujo elektroninių paslaugų portalo dizaino tobulinimo.
Atlikti analizę ir vykdyti verifikavimą pagal valstybinės kontrolės sritis, ar neplaniniai patikrinimai atliekami pagrįstai, kaip nurodyta Ūkio subjektų veiklos priežiūros taisyklėse, įvertinant neplaninių patikrinimų atlikimo priežastis, ar jie teisingai priskiriami nustatytai neplaninių patikrinimų kategorijai.
Atliktas verifikavimas pagal valstybinės kontrolės sritis ir išanalizuota ar neplaniniai patikrinimai atliekami pagrįstai, kaip nurodyta Ūkio subjektų veiklos priežiūros taisyklėse, įvertinant neplaninių patikrinimų atlikimo priežastis, ar jie teisingai priskiriami nustatytai neplaninių patikrinimų kategorijai.
Įvertintos ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų apmokėjimo nuostatos, atsižvelgus į etatinio mokytojų darbo apmokėjimo modelį.
Ministerija 2018-05-22 sudarė darbo grupę ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų, pagalbos mokiniui specialistų darbo apmokėjimo nuostatoms įvertinti. 2019-06-04 buvo sudaryta darbo grupė Lietuvos švietimo ir mokslo šakos kolektyvinei sutarčiai atnaujinti ir toliau vykdyti priemonę dėl ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų darbo apmokėjimo. Vyriausybėje 2019-12-02 pasirašyta atnaujinta švietimo ir mokslo šakos darbuotojų kolektyvinė sutartis. Kolektyvinėje sutartyje numatyta didinti ikimokyklinio ugdymo auklėtojų atlyginimą ir nekontaktinių valandų skaičių.
Parengta medžiaga (edukaciniai filmai ir kt.) pedagogams, tėvams ir visai visuomenei, iliustruojanti įtraukiojo ugdymo organizavimo galimybes ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Medžiaga talpinama Specialiosios pedagogikos ir psichologijos centro interneto svetainėje (www.sppc.lt).
22021 m. lapkričio-gruodžio mėn. vyko 5 viešosios konsultacijos autizmo spektro sutrikimų turinčių vaikų įtraukties į ugdymo(-si) procesą ir teigiamo požiūrio į įtraukųjį ugdymą formavimo temomis. Jų įrašai pasiekiami Youtube kanale.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-10-14 įsakymu Nr. V-1879 patvirtintas Pasirengimo įgyvendinti Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 45¹ straipsniu nuostatas 2021–2024 metų veiksmų planas. Įgyvendinant jo 4.1–4.2 priemones, rengiamas komunikacijos planas, nuo 2023 m. numatytas ES SF finansavimas šioms veikloms (www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/12f3fd202cb711ecad73e69048767e8c).Suplanuotos ir vykdomos priemonės: 4.1. Viešinti informaciją apie įtrauktį. Išleista 13 leidinių apie pagalbą autizmo spektro sutrikimų turintiems vaikams. Leidiniai skirti pedagogams, tėvams. Paskelbta portale Emokykla prie metodinių leidinių, pvz., file:///C:/Users/dvaisnoriene/Downloads/Emocine%20perkrova.pdf
Parengti alternatyvūs ikimokyklinio ugdymo finansavimo modeliai.
Ministerijos užsakymu ES lėšomis buvo parengtas siūlymų paketas dėl ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo finansavimo modelio. Šių alternatyvų ministerija neapsvarstė. Dėl pandeminės ekstremalios situacijos (COVID-19), ribotų valstybės finansinių išteklių ir įgyvendinamų kitų pokyčių ikimokyklinio ugdymo srityje (pvz., privalomo ikimokyklinio ugdymo užtikrinimas vaikams, gyvenantiems socialinę riziką patiriančiose šeimose) artimiausiu metu pereiti prie kitokio ikimokyklinio ugdymo finansavimo modelio neplanuojama, todėl priemonės stebėseną baigiame.
Parengtos metodinės priemonės / metodinė literatūra ir jais aprūpinti pedagogai, dirbantys su specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiais vaikais. Vykdomi priemonių pristatymai, viešinimas.
Nacionalinė švietimo agentūra administruoja internetinį portalą Mokykla TV, kur skiriamas dėmesys specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų pažinimui ir ugdymui: pateikiami transliacijų įrašai, kuriuose specialistai pateikia informaciją, kaip atpažinti, ugdyti vaikus su autizmo, kitais specialiais ugdymosi poreikiais, atskleidžiama kai kurių mokyklų, užsienio šalių patirtis, pateikiamas mokomasis filmas. Kituose interneto puslapiuose talpinama pagalbos mokiniui specialistų parengta metodinė medžiaga (pvz., Ikimokyklinio amžiaus specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų skaitmeninio raštingumo lavinimas), kita svarbi informacija, naudinga pagalbos mokiniui specialistams (logopedams ir specialiesiems pedagogams), dirbantiems ikimokyklinio ugdymo įstaigose. Visi parengti leidiniai, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą prieinama internetu. ES projekto ,,Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ metu nupirkti ir įstaigoms dalijami specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių komplektai specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų ugdymui: interaktyvūs ekranai, širmos aplinkos struktūravimui, nusiraminimo priemonės, multisensorinė įranga, įvairūs komunikatoriai, alternatyvios klaviatūros, laikmačiai ir kt. ES lėšomis įsigytos vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo metodikos, skirtos Pedagoginių psichologinių tarnybų ir Švietimo pagalbos tarnybų ar mokyklose / ikimokyklinio ugdymo įstaigose dirbantiems švietimo pagalbos specialistams. Restandartizuojamos vaikų pedagoginio psichologinio vertinimo metodikos: Vaiko raidos skalė, skirta psichologams, ir Vaiko kalbos raidos vertinimo metodika „Urtės ir Motiejaus diena", skirta pedagoginių psichologinių tarnybų logopedams. Mokyklų aprūpinimas specialiosiomis mokymo priemonėmis ir ugdymui skirtomis techninės pagalbos priemonėmis yra tęstinė veikla, kuri toliau tęsiama įgyvendinant Lietuvos ateities ekonomikos DNR plano priemones ir stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), pagal kuriuos mokyklos negalės atsisakyti priimti mokinių, turinčių specialiųjų ugdymo poreikių.
Suorganizuoti asmens sveikatos priežiūros įstaigų specialistų mokymus ir įgyvendinti viešinimo kampaniją apie „Socialinį receptą“, bendradarbiaujant su visuomenės sveikatos biurais ir savivaldybių administracijomis.
Sukurtos teisinės prielaidos nuostatoms dėl apmokėjimo įgyvendinti.
Vadovaujantis LRV 2018-07-11 nutarimo Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis, vidutinis sąlyginis mokytojų, dirbančių pagal ikimokyklinio, priešmokyklinio ir bendrojo ugdymo programas, suvienodintas pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientas nuo 2020-09-01.
Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų darbo užmokestis prilygintas pradinių klasių mokytojų darbo užmokesčiui, šiems pedagogams padidintas nekontaktinių valandų skaičius.
Vadovaujantis 2021 m. lapkričio 25 d. Nr. XIV-710 patvirtintu įstatymo pakeitimu „Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo ir komisijų narių atlygio už darbą įstatymo NR. XIII-198 1, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 14 straipsnių ir 1, 2, 3, 4, 5 priedų pakeitimo įstatymas“ nuo 2022-09-01 bus 1 val. padidintas nekontaktinių val. skaičius (paliekant savaitinių val. sk. tokį patį – 36 val. iš kurių 4 val. bus skirtos nekontaktiniam darbui).Tam tikslui įgyvendinti numatyta skirti 2152 tūkst. Eurų.
Vykdomi mokymai ikimokyklinio ugdymo auklėtojams dėl:- specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų gebėjimų ir poreikių atpažinimo, jų vertinimo;- specialiųjų ugdymosi poreikių vaikų ugdymo proceso organizavimo, atsižvelgiant į individualius vaikų poreikius ir galimybes.
Vienas iš ministerijos patvirtintų 2017-2019 ir 2020-2022 m. mokytojų ir pagalbos mokytojui specialistų kvalifikacijos tobulinimo prioritetų yra mokinio skirtybių suvokimas, atpažinimas ir panaudojimas siekiant jo pažangos. Pagal šią prioriteto kryptį akredituotos 67 kvalifikacijos tobulinimo programos. Įvairūs renginiai ir mokymai, susiję su vaiko pažinimu, jo poreikiais yra pristatomi ministerijos administruojamame portale ikimokyklinis.lt.2019-2020 m. organizuoti seminarai, parodos dėl įvairių poreikių turinčių vaikų atpažinimo, ugdymo, daug dėmesio skiriama autizmo spektro sutrikimo turinčių vaikų ugdymui; konferencija „Ugdymo įstaigų, sėkmingai įgyvendinančių įtraukiojo ugdymo principus, pozityviosios patirties sklaida“. Mokymai vyko logopedams, pedagogams, specialistams, ugdantiems specialiųjų ugdymosi poreikių turinčius vaikus, įskaitant ir ikimokyklinio amžiaus vaikus.Siekiant užtikrinti savarankišką specialistų tobulėjimą bei padėti spręsti ugdymo metu iškylančius klausimus, metodinė medžiaga apie vaikų, turinčių įvairių sutrikimų, atpažinimą, lavinimą, skelbiama internete.Ikimokyklinio ugdymo auklėtojų ir kitų specialistų kvalifikacijos tobulinimas yra tęstinė veikla, kuri toliau tęsiama stiprinant įtraukųjį švietimą Seimui priėmus Švietimo įstatymo pakeitimus (2020-06-30 Nr. XIII-3268), pagal kuriuos mokyklos negalės atsisakyti priimti mokinių, turinčių specialiųjų ugdymo poreikių. Ilgalaikiame įtraukiojo švietimo plėtros veiksmų plane skiriamas dėmesys pedagogų ir švietimo pagalbos specialistų pasirengimui, numatoma stiprinti jų kompetencijas įtraukiojo švietimo srityje.
Organizuoti savivaldybių visuomenės sveikatos biurų veiklos ir jų teikiamų paslaugų, kuriose kviečiami dalyvauti vyresnio amžiaus asmenys, viešinimo kampaniją.
Atlikti savivaldybių vykdomų priemonių buityje susidariusių pavojingųjų atliekų surinkimui efektyvumo analizę ir parengti rekomendacijas savivaldybėms dėl priemonių, kad pavojingosios atliekos nepatektų į nepavojingųjų atliekų sąvartynus ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginius.Komentaras. Informuojame, kad Aplinkos ministerija parengė ir derina su suinteresuotoms institucijoms Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 pakeitimo įstatymo projektą, kuriame numatoma didinti mokesčio tarifą už nepavojingųjų atliekų šalinamą nepavojingųjų atliekų sąvartyne, suvienodinant mokesčio tarifus su pavojingųjų atliekų sąvartyne šalinamų atliekų mokesčio tarifu. Atsižvelgus į tai, manytina, kad suvienodinus mokesčių tarifus bus sprendžiamas galimai netinkamo pavojingųjų atliekų šalinimo nepavojingųjų atliekų sąvartynuose klausimas.
2020-06-25 priimtas Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 pakeitimo įstatymas, kuriame numatoma didinti mokesčio tarifą už nepavojingųjų atliekų šalinamą nepavojingųjų atliekų sąvartyne. Nuo 2021 m. nuosekliai didinamas šis mokestis sudaro prielaidas spręsti galimai netinkamo pavojingų atliekų šalinimo nepavojingųjų atliekų sąvartynuose klausimą.Aplinkos ministerija parengė ir pateikė savivaldybėms rekomendacijas dėl buityje susidarančių pavojingųjų atliekų klasifikavimo ir surinkimo, siekiant, kad jos būtų sutvarkytos saugiai, nekeliant pavojaus visuomenės sveikatai ir aplinkai, nepatektų į nepavojingųjų atliekų sąvartynus ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginius.
Įgyvendinti užimtumo skatinimo ir motyvavimo paslaugų nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims bandomąjį modelį Alytaus miesto, Akmenės rajono, Druskininkų, Pagėgių, Panevėžio miesto ir Šilutės rajono savivaldybėse (toliau – Užimtumo skatinimo modelis).
Užimtumo skatinimo modelio įgyvendinimas pratęstas iki 2022 m. pabaigos (nuo 2022-06-01 modelis įgyvendinamas 44 savivaldybėse). Alytaus miesto, Akmenės rajono, Druskininkų, Pagėgių, Panevėžio miesto ir Šilutės rajono savivaldybėse nuo 2019 m. Užimtumo skatinimo modelis pradėtas įgyvendinti vykdant Valstybės biudžeto finansuojamas Užimtumo didinimo programas, nuo 2020-01-01 iki 2022-12-31 - vykdytas ESF finansuojamas projektas, jame dalyvavo 997 asmenys, baigę dalyvavimą pradėjo dirbti – 43,13 proc. Planuojama, kad nuo 2023 m. šio modelio pagrindu dirbs visos savivaldybės.
Konsultuojantis su socialiniais partneriais – Lietuvos savivaldybių asociacija, nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitomis suinteresuotomis šalimis, identifikuoti veiksmingiausius informacijos teikimo būdus paramos gavėjams ir juos naudoti informacijos sklaidai.
Ministerija, konsultuodamasi su savivaldybėmis ir nevyriausybinių organizacijų atstovais, identifikavo veiksmingiausius galimus informacijos teikimo būdus ir formą: susistemintos informacijos apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus pateikimas ministerijos ir savivaldybių interneto svetainėse, vieningo dizaino reklaminiai skydeliai savivaldybių interneto svetainėse, informacinis leidinys su aiškia, suprantama ir susisteminta informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus, skirtas platinti gyventojams įvairiais komunikaciniais kanalais. Nustatyti viešinimo būdai pradėti naudoti informacijos sklaidai: socialinės paramos rūšys ir socialinio draudimo išmokos pagal gyvenimo atvejus viešinamos ministerijos svetainėje, vieningo dizaino reklaminiai skydeliai patalpinti savivaldybių interneto svetainėse, vykdyta viešinimo kampanija: interneto svetainė www.kasmanpriklauso.lt pristatyta LRT tiesioginėje laidoje „Labas rytas, Lietuva“, reklaminiai skydeliai publikuoti didžiausiuose naujienų portaluose „Delfi“, „15min“, „Lrytas“, viešinami ministerijos „Facebook“ paskyroje bei interneto portale www.savaite.lt. Ministerija parengė ir išplatino 6 informacinius pranešimus žiniasklaidai, savivaldybėms, kokia socialine parama gali pasinaudoti gyventojai ir kokia socialinė pagalba teikiama pagal gyvenimo atvejus; informaciniai pranešimai paskelbti žiniasklaidos priemonėse, socialiniuose tinkluose, nevyriausybinių organizacijų interneto svetainėse.
Sukurti ir su savivaldybėmis suderinti socialinės paramos rezultatyvumo matavimo rodiklių rinkinį.
Rengiant socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos savivaldybėse modulį, 2020 m. buvo surengtos nuotolinės konsultacijos, kuriose dalyvavo savivaldybių ir Lietuvos savivaldybių asociacijos atstovai, taip pat ekspertai (akademinės bendruomenės, nevyriausybinių organizacijų atstovai), buvo pristatytos ir suderintos rezultatyvumo stebėsenos gairės ir rodikliai. Specialus interaktyvus socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos Lietuvos savivaldybėse duomenų modulis yra parengtas ir veikia viešai prieinama Socialinės paramos veiksmingumo indekso aplikacija (https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview). Socialinės paramos veiksmingumo stebėsena yra vykdoma atrinkus pagrindinius socialinės paramos sistemos rodiklius skurdo mažinimo, pagalbos ir prevencijos srityse ir juos apjungus į bendrą indeksą. Stebėsenos bendrieji kriterijai sudaryti iš trijų grupių: konteksto, proceso ir rezultato.
Parengti ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų specialistams išplatinti informacinius lankstinukus, kuriuos jie įteiktų pacientams, atitinkantiems tikslinę grupę, rekomenduodami dalyvauti „Socialinio recepto“ veiklose.
Patikslinti Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. rugsėjo 25 d. įsakymu Nr. 469 „Dėl Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ribojant terminą, kuriam gali būti išduoti garantai, patikslinant tvarką, reikalavimus ir atsakingų institucijų atsakomybes, kad būtų užtikrintas veiklos nutraukimo plane planuojamų priemonių įgyvendinimo sąmatų atitikimas rinkos kainoms, operatyvi ir veiksminga veiklos nutraukimo planų, juose numatytų priemonių įgyvendinimo sąmatų ir garantų galiojimo terminų kontrolė.
2020-12-15 Aplinkos ministerija pakeitė Atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo plano rengimo, derinimo ir įgyvendinimo tvarkos aprašą, kuriuo suderintos galiojančios Atliekų tvarkymo įstatymo ir poįstatyminio teisės akto nuostatos, kad visos įmonės, kurios privalo turėti taršos ar taršos integruotos kontrolės ir prevencijos (toliau – TIPK) leidimą, atliekų naudojimo ar šalinimo veiklą gali pradėti vykdyti tik turėdamos laidavimo draudimo sutartį ar banko garantiją. Taip pat nustatoma, kad atliekų naudojimo ar šalinimo veiklos nutraukimo planą rengianti įmonė sąmatai apskaičiuoti negali naudoti komercinių pasiūlymų ar kitos informacijos apie įkainius, gautus iš susijusių įmoniųBe to nustatoma prievolė įmonei kartu su laidavimo draudimo sutartimi ar banko garantija pateikti garantijos apmokėjimą patvirtinančius dokumentus.Jeigu atsiranda prievolė įmonei turėti garantiją, nustatoma, kad TIPK arba taršos leidimo turėtojas privalo per nustatytą terminą pateikti AAA atnaujintą planą su sąmata.Pažymėtina, kad aprašo 20 punkte nurodyta, kad įmonė tikslina garantijos sumą ne rečiau kaip kas 2 metus, AAA pateikdama atnaujintą suderintame plane nurodytų priemonių įgyvendinimo išlaidų sąmatą.
Vykdant neskelbiamas pirkimo procedūras, numatyti pareigą kviesti tiesioginius prekių gamintojus, paslaugos teikėjus ar oficialius jų atstovus.
Sukurti metodinės pagalbos dėl pavojingųjų atliekų identifikavimo atsakingoms institucijoms, ūkio subjektams, savivaldybėms mechanizmą.
Įgyvendinant 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo projektą „HAZ-IDENT“ sukurta Vieninga pavojingųjų atliekų identifikavimo metodika, kurios tikslas – teisingai vertinti ir taikyti nacionalinius ir ES teisės aktus, siekiant užtikrinti tinkamą pavojingųjų atliekų identifikavimą ir klasifikavimą, kad šios atliekos būtų saugiai ir efektyviai surenkamos bei tvarkomos. Buityje susidarančių pavojingųjų atliekų klasifikavimui ir identifikavimui skirtas atskiras metodikos priedas, kuriame pateikiami patarimai ne tik dėl atliekų klasifikavimo ir identifikavimo, bet ir informacija apie tai, kur turi būti atiduodamos buityje susidarančios pavojingosios atliekos. Ne buityje susidarančioms šioms atliekoms klasifikuoti ir identifikuoti naudojamos trijuose metodikos etapuose pateiktos schemos. Su šia metodika galima susipažinti Aplinkos ministerijos interneto svetainėje: https://am.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/atliekos/pavojingosios-atliekos.
Atlikti Užimtumo skatinimo modelio rezultatų vertinimą.
Atliktas Užimtumo skatinimo ir motyvavimo nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims modelio, įgyvendinamo valstybės biudžeto lėšomis 23 savivaldybėse vertinimas. Atliktas šio modelio vertinimas parodė, kad modelis reikšmingai prisideda prie pažeidžiamiausių visuomenės grupių socialinės integracijos ir integracijos į darbo rinką. Vertinimo ataskaita buvo pristatyta visoms savivaldybėms bei socialiniams partneriams. Modelio įgyvendinimas baigtas 2022 m. gruodžio 31 d. Nuo 2023 metų šio modelio pagrindu dirbs visos savivaldybės.
Įvertinti papildomų finansinių priemonių skirtų pažangiųjų biodegalų ir (ar) nebiologinės kilmės degalų iš atsinaujinančių energijos išteklių gamybos įrenginių įrengimui Lietuvoje įgyvendinimo galimybes ir esant poreikiui inicijuoti tokių priemonių įgyvendinimą.
Inicijuoti teisės aktus ar jų pakeitimus, numatant informacijos apie savivaldybių vykdomas darnaus judumo priemones ir jų rezultatus teikimo tvarką.
Koordinuoti Krizių valdymo ir civilinės saugos būklės įvertinimo, valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, veiklos vykdytojų, kitų įstaigų ir ūkio subjektų pasirengimo krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms vertinimo tvarkos aprašo parengimą, teikimą Vyriausybei ir priėmimą.
Krizių valdymo ir civilinės saugos būklės vertinimo tvarkos aprašas rengiamas, įskaitant vertinimo indikatorius bei jų vertinimo metodiką. Planuojama, kad tvarkos aprašas bus suderintas su suinteresuotomis institucijomis ir įsigalios nuo 2025 metų trečio ketvirčio. Remiantis šiuo aprašu, bus parengta krizių valdymo ir civilinės saugos būklės vertinimo ataskaita. Šiuo metu būklės vertinimą atlieka Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas, remiantis ankstesnėmis tvarkomis ir nustatytais indikatoriais. Būklės vertinimas išsiųstas NKVC. Bus nustatyti kokybiniai institucijų civilinės saugos būklės patikrinimo ir pasirengimo reaguoti į ekstremaliąsias situacijas vertinimo kriterijai.
Nusistatyti duomenų rinkimo ir stebėsenos tvarką.
Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021 m. rugsėjo 14 d. įsakymu patvirtinta Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos Lietuvos Respublikos savivaldybėse metodika, kuri nustato Lietuvos Respublikos savivaldybių teikiamos socialinės paramos veiksmingumo stebėsenos struktūrą ir rodiklius, socialinės paramos veiksmingumo indekso apskaičiavimo, stebėsenos vykdymo ir duomenų atnaujinimo tvarką.
Organizuoti gerosios patirties pasidalijimo renginius savivaldybėms apie Užimtumo skatinimo modelio įgyvendinimo metu pasiteisinusias užimtumo skatinimo ir motyvavimo paslaugas bei priemones nedirbantiems ir socialinę paramą gaunantiems asmenims.
Modelį įgyvendinančioms savivaldybėms periodiškai organizuojami gerosios praktikos pasidalinimo renginiai. Jie buvo rengiami reguliariai tiek nuotoliniu būdu, tiek gyvai. Juose dalyvavo savivaldybių, Užimtumo tarnybos, Nevyriausybinių organizacijų atstovai. Paskutiniai susitikimai, kuriuose savivaldybės dalijosi gerąja modelio įgyvendinimo patirtimi, vyko 2022 m. gruodžio 8 d. Vilkaviškyje ir guodžio 15 d. (nuotolinis susitikimas).
Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gauti papildomą socialinę pašalpą įsidarbinus, tobulinti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymą, peržiūrint ir supaprastinant papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijus.
2020-05-07 priimti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimai (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), kuriais supaprastinti papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus gavimo kriterijai ir sudarytos palankesnės sąlygos ją gauti (10 str. 1 d.): atsisakyta gaunamo darbo užmokesčio dydžio ribojimo („lubų“) (iki 2 minimaliųjų mėnesinių algų); atsisakyta reikalavimo, kad įsidarbinusio asmens šeimos nariai turi atitikti bent vieną iš Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatyme nustatytų sąlygų, kurioms esant turi teisę į piniginę socialinę paramą. Taip pat padidintas papildomai skiriamos socialinės pašalpos įsidarbinus dydis ir jis diferencijuotas priklausomai nuo mokėjimo trukmės (nuo 100 iki 50 proc. socialinės pašalpos, mokėtos per praėjusius 6 mėnesius iki įsidarbinimo, vidutinio dydžio).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos svetainėje www.socmin.lrv.lt sukurti informacijos pateikimo platformą, kurioje informacija apie visas socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas būtų pateikta pagal gyvenimo atvejus, susisteminta, vienoje vietoje ir lengvai pasiekiama bei suprantama gyventojams.
Ministerija parengė ir interneto svetainėje paviešino informaciją apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus. Susisteminta informacija paskelbta ministerijos interneto svetainės skyriuje „Veiklos sritys“, skiltyje „Socialinė parama: kas man priklauso“, taip pat lengvai pasiekiama ministerijos interneto svetainės tituliniame puslapyje spustelėjus reklaminį skydelį, nukreipiantį asmenis į minėtą skiltį, kuri visuomenei prieinama ir šia nuoroda – www.kasmanpriklauso.lt. 2021 m. sausio mėnesį informacija apie socialinės paramos rūšis ir socialinio draudimo išmokas pagal gyvenimo atvejus buvo atnaujinta, atsižvelgiant į nuo 2021-01-01 pasikeitusius socialinės paramos išmokų atskaitos rodiklių dydžius, nuo kurių priklauso socialinės paramos išmokų dydžiai, bei įsigaliojusius socialinę paramą ir socialinį draudimą reglamentuojančius teisės aktų pakeitimus. Skilties „Socialinė parama: kas man priklauso“ subkategorijos „Auginu vaiką“, „Įvaikinau vaiką“, „Globoju vaiką“, „Slaugau šeimos narį“, „Aš ar šeimos narys turi negalią“, „Sulaukiau senatvės“ papildytos informacija apie socialines paslaugas pagal tuos atvejus, kad gyventojai žinotų, kokios socialinės paslaugos ir kokia pagalba jiems priklauso, bei galėtų jomis pasinaudoti.
Peržiūrėti šiuo metu esančią Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos skyrių aptarnaujamų teritorijų apimtį, koreguoti pagal aktualią situaciją.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos duomenimis, peržiūrėjus tiriamųjų asmenų susidariusias laukimo ekspertizei atlikti eiles, konstatuota, kad eilės ekspertiniuose padaliniuose, išskyrus specializuotus padalinius (Vaikų ir paauglių skyrių, Utenos ekspertinį skyrių) pasiskirsčiusios tolygiai, todėl koreguoti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos skyrių aptarnaujamų teritorijų apimtį netikslinga.
Suorganizuoti koordinacinius pasitarimus su NTA Mokymų ir tarptautinio bendradarbiavimo skyriumi, su ikiteisminio tyrimo institucijų už mokymus atsakingais asmenimis dėl bendrų prokurorų, tyrėjų ir teisėjų kvalifikacijos kėlimo renginių.
Vyksta susitikimai dėl bendrų mokymų/ projektų veiklų su Nacionaline teismų administracija, Aukščiausiuoju teismu, Lietuvos policija ir kitomis ikiteisminio tyrimo institucijomis. 2025 m. buvo įgyevndinti bendri mokymai su STT. Į mūsų organizuojamus mokymus kviečiami dalyvauti ikiteiminio tyrimo pareigūnai. Mokymus veda teisėjai. Pateikta iniciatyva Norvegijos finasinio mechanizmo projektinėms veikloms finansuoti - Mokymai kartu su teisėjais ri ikiteisminio tyrimo instutucijomis. Šiuo metu teikiama koncepsija. Tikimasi projekto įgyvendinimas prasidės 2027 m .1 ketvirtyje.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. lapkričio 15 d. nutarimo Nr. 1132 „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo projektą, suderinti jį su Lietuvos savivaldybių asociacija bei kitomis suinteresuotomis institucijomis ir pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.
Parengtas Vyriausybės nutarimo „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo projektas, kuris suderintas su Lietuvos savivaldybių asociacija, kitomis suinteresuotomis institucijomis ir 2020 m. gruodžio 22 d. pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybei. 2021-02-03 Vyriausybės nutarimu Nr. 66 priimti Socialinių paslaugų planavimo metodikos pakeitimai. Metodikoje pateiktos rekomendacijos savivaldybėms rengiant socialinių paslaugų planus, pvz., įtraukti savivaldybės tarpinstitucinio bendradarbiavimo koordinatorius, šeimos, nevyriausybinių organizacijų, jaunimo reikalų tarybas, savivaldybėse ir (ar) seniūnijose veikiančių tarpinstitucinių grupių atstovus; taikyti vietos gyventojų apklausos, anketavimo, duomenų analizės, prognozavimo, stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (SSGG) analizės bei kitus metodus. Metodikoje numatyta, kad savivaldybės rengdamos socialinių paslaugų planus naudotų socialinei situacijai vertinti svarbią informaciją: oficialius statistinius duomenis, gyventojų anketinės apklausos rezultatus, socialinių paslaugų teikėjų, kitų institucijų (sveikatos apsaugos, švietimo, vaiko teisių apsaugos tarnybų, policijos ir kt.) pateiktą informaciją.
Patobulinti valstybės socialinės paramos efektyvumo ir poveikio vertinimo sistemą, įdiegiant socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD Lietuvos komponentą.
Įdiegtas socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentas Lietuvai. 2019 m. suburta ir apmokyta su modeliu galinti dirbti komanda, supažindinti ministerijos darbuotojai, pravesti vidiniai mokymų seminarai. Remiantis EUROMOD mokesčių-išmokų mikrosimuliaciniu modeliu sukurtos skurdo ir nelygybės prognozių, piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodiklių metodikos, pagal kurias planuojama atlikti reguliarius vertinimus. 2019 m. vertinimų pagrindiniai rezultatai paskelbti ministerijos interneto svetainėje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/tyrimai/ministerijos-atlikti-tyrimai).
Siekiant socialinės paramos efektyvumo (socialinės paramos prieinamumo, įgalinimo ir adekvatumo), tobulinti Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymą, tikslinant piniginės socialinės paramos teikimo principus.
2020-05-07 Seimui priėmus Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimus (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/0ad2b1909a9b11ea9515f752ff221ec9), piniginės socialinės paramos teikimo principai (3 str.) papildyti adekvatumo ir įgalinimo principais, taip siekiant socialinės paramos efektyvumo (socialinės paramos prieinamumo, įgalinimo ir adekvatumo). Įgalinimo principas nurodo, kad teikiant piniginę socialinę paramą, siekiama sudaryti palankias nepasiturinčių gyventojų užimtumo galimybių didinimo sąlygas, taip pat sąlygas, skatinančias juos įsitraukti į visuomenės gyvenimą ir mažinančias ilgalaikę priklausomybę nuo socialinės paramos sistemos. Adekvatumo principu siekiama užtikrinti, kad kompleksiškai teikiama parama atitiktų minimalius nepasiturinčių gyventojų vartojimo poreikius ir apsaugotų juos nuo skurdo.
Parengti gaires praktikams, kaip atlikti sisteminę galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrą.
Vyriausybės kanceliarija informavo, kad priemonės įgyvendinimas prarado aktualumą, todėl neplanuojama tęsti veiklų, susijusių su gairių parengimu. Tiek pilotinių galiojančio reguliavimo sisteminių peržiūrų atlikimas, tiek gairių parengimas šiuo metu nėra tokie aktualūs ir reikšmingi teisėkūros procese, atsižvelgiant į kitus teisėkūros proceso tobulinimo darbus, kurie vykdomi ir kurie sistemiškai ilgalaikėje perspektyvoje padengia sąlygas, kad teisinė sistema būtų aktuali, taikli ir proporcinga: 1) sustiprintas dėmesys duomenimis grįstiems teisės aktų projektams, žinojimui, kokias konkrečias problemas teisės aktų pakeitimais siekiama spręsti, įgyvendinimo mechanizmo išsigryninimui projekto svarstymo etape ir stebėsenos, ar po teisinio reguliavimo pakeitimo judama norėta kryptimi, nusistatymui ex ante fazėje, 2) stiprinama diskusija ir didinama paklausa ex post vertinimams atlikti (vis daugiau teisės aktų suplanuojami ex post vertinimai), 3) teisėkūros planavimo etapu Vyriausybėje (rengiantis Seimo sesijoms) kiekvienos siūlomos teisėkūros iniciatyvos atveju svarstoma, ar siūlomų teisės aktų pakeitimų reikia, ar jie apie tai, ko reikia keistinai susidariusiai situacijai, ar reikia tokios apimties reguliavimo, ar reguliavimas būtų savalaikis ir pan. Taip pat Vyriausybėje vadovaujamasi principu dėl sisteminės ir kompleksinės teisėkūros - teisėkūros subjektų prašoma sistemiškai keisti teisės aktus, išskirtiniais atvejais į Vyriausybės darbotvarkę traukiame nedidelius, taktinius įstatymų projektų pakeitimus (tik tais atvejais, kai valstybei atsirastų reikšmingos neigiamos pasekmės šių pakeitimų neatlikus kuo skubiau).
Atsižvelgiant į numatomus Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimus, įpareigoti Valstybinę teritorijų planavimo ir statybų inspekcija prie Aplinkos ministerijos pertvarkyti Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinę sistemą, užtikrinant Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. įgyvendinimą – papildomai Teritorijų planavimo komisijoje gali dalyvauti tik planavimo sąlygas išdavusių ir turėjusių išduoti, bet neišdavusių, institucijų atstovai.
Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant projektą „Pažangių e. paslaugų, susijusių su teritorijų planavimu, plėtra (EPTP)“ atsižvelgta į Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. pakeitimus – Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinė sistema (TPDRIS) patikslinta užtikrinant, kad komisijos pirmininkas gali įtraukti planavimo sąlygas turėjusių išduoti institucijų atstovus.
Sukurti SPIS socialiniams darbuotojams skirtą posistemį bei mobiliąją aplikaciją, leidžiančią pagerinti socialinių darbuotojų darbo organizavimą bei teikiamų paslaugų kokybę.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vykdyto projekto „Socialinės paramos prieinamumo didinimas“ metu (projektas baigtas įgyvendinti 2020 m. spalio mėn.) sukurta socialinių paslaugų platforma (SPIS posistemė), kuri leidžia glaudžiau bendradarbiauti institucijoms, teikiančioms socialines paslaugas, nes yra centralizuotai kaupiami socialinę riziką patiriančių šeimų ir kitų socialinės priežiūros reikalaujančių asmenų duomenys. SPIS sukurti funkcionalumai padeda efektyviau valdyti eiles į socialinės globos įstaigas – gyventojas turi galimybę pasirinkti socialinės globos įstaigas, kuriose norėtų apsigyventi, taip pat matyti savo vietą eilėje į socialinės globos įstaigas. Projekto metu įsigyti planšetiniai kompiuteriai – tai galimybė socialiniams darbuotojams turėti mobilias darbo vietas. Socialinis darbuotojas vizito pas asmenį ar šeimą metu, naudodamas planšetinį kompiuterį su programine įranga, gali elektroninėmis priemonėmis automatiškai fiksuoti vizitus (GPS sistema), gyvenimo sąlygas (naudojantis fotokamera), skenuoti dokumentus ir pan., bei visus duomenis registruoti prižiūrimo asmens ar šeimos kortelėje.Socialinio darbo posistemio pagrindinės funkcijos: užduočių darbuotojams administravimas (užduotys darbuotojams, užduočių kalendorius); paslaugų teikimo sutarčių sudarymo formos ir kitų dokumentų; galimybė suvesti socialines paslaugas teikiančias įstaigas: pagal pasirinktą paslaugą ir padalinį, suvedama paslaugos kaina ir jos galiojimas, eilės skaičiavimas, vietų skaičius ilgalaikei socialinei globai), asmens nukreipimas į socialinės globos įstaigas; pagalbos portalas gyventojams, kuriame pateikiami aktualūs teisės aktai;vaiko gerovės komisijų administravimas; asmens bylos peržiūra.SPIS mobilioji aplikacija apima: darbo kalendorius, dokumentų pildymas, vizitų žemėlapis, nesinchronizuoti dokumentai (formas kurti ir saugoti galima nesant interneto ryšio); galimybė iš mobiliosios programėles patekti į SPIS socialinio darbo posistemį; pagalba (SOS): galimybė SPIS mobiliojoje programoje išsikviesti SOS pagalbą (policija, greitoji medicininė pagalba ir kt.).
Nustatyti aiškius viešųjų pirkimų politikos prioritetus.
Vadovaujantis Vyriausybės 2021 m. gruodžio 15 d. pasitarimo protokolu, dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardintų prioritetų, tikslų, uždavinių ir rodiklių įgyvendinimą koordinuos EIMIN, kontroliuos Vyriausybė.
Taikyti EUROMOD praktiškai atliekant įrodymais grindžiamą socialinės paramos sprendimų planavimą ir vertinimą, keičiant teisės aktus dėl socialinės paramos.
Įdiegus socialinės paramos, fiskalinės ir socialinės apsaugos politikos analizės modelio EUROMOD komponentą Lietuvai, suburta ir apmokyta su modeliu galinti dirbti komanda, ministerijos darbuotojai supažindinti su modelio funkcionalumais ir galimybėmis. Modelis yra reguliariai atnaujinamas ir naudojamas vertinant numatomą planuojamų įgyvendinti socialinių išmokų sistemos pokyčių poveikį skurdui, nelygybei, valstybės biudžetui. 2020 m. buvo atlikti poveikio vertinimai priimant sprendimus dėl socialinės paramos dydžių pakeitimų ir kitų priemonių įvedimo, susijusių su COVID-19 (koronaviruso infekcijos) pandemijos socio-ekonominių padarinių švelninimu. Taip pat atlikti pensijų indeksavimo ir papildomų išmokų, piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams, išmokos vaikui (vaiko pinigų) pakeitimų poveikio vertinimai ir kt. Remiantis modeliu taip pat atliktas tyrimas „Socialinės paramos išmokų nepaėmimas: Europos Sąjungos taikomų metodikų apžvalga ir pritaikymas Lietuvoje”, skaičiuojami piniginių paskatų dirbti ir tipinių šeimų rodikliai, pateiktos skurdo ir nelygybės prognozės 2020 m. EUROMOD pagalba atlikti poveikio vertinimai ir kiti tyrimai skelbiami ministerijos interneto svetainėje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/tyrimai/ministerijos-atlikti-tyrimai). Vystoma supaprastinta interaktyvi modelio versija, kuri leistų pritaikyti naudoti modelį platesniam ministerijos darbuotojų ratui, neturintiems specifinių EUROMOD žinių, išplėsti modelio panaudojimo galimybių supratimą ir modelio pritaikomumą.
Viešai skelbti savivaldybių socialinės paramos stebėsenos pagal nustatytą rodiklių rinkinį rezultatus.
Socialinės paramos veiksmingumo stebėsenai vykdyti sukurtas analitinis įrankis (vizualizacijų programa https://qlik-public.socmin.lt/sense/app/3b7d2f59-5a02-4f21-87aa-e92332d457d7/overview) ir stebėsenos rezultatai 2021 m. rugsėjo 20 d. pristatyti viešai, taip pat prieinami ministerijos interneto svetainėje https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/socialine-statistika/paramos-stebesena. Informacija, kaip naudotis šiuo įrankiu, pateikta video instrukcijose.
Vadovaujantis Vyriausybės 2019-11-06 nutarimu Nr. 1115 ir Valstybinio socialinio draudimo fondo (VSDF) valdybos direktoriaus 2020-02-27 įsakymu Nr. V-97, Užsienio išmokų tarnyba ir Karinių ir joms prilygintų struktūrų skyrius nuo 2020-07-01 buvo reorganizuoti prijungiant juos prie Vilniaus skyriaus. Vyriausybės 2020-11-11 nutarimu Nr. 1257 reorganizuoti 6 teritoriniai skyriai (Alytaus, Marijampolės, Šiaulių, Utenos, Šilalės ir Mažeikių skyriai prijungti prie Kauno, Panevėžio ir Klaipėdos skyrių). VSDF valdybos direktoriaus 2021-02-26 įsakymu Nr. V-126 patvirtinti Kauno, Panevėžio, Klaipėdos, Vilniaus teritorinių skyrių nuostatai, kurie įsigaliojo 2021-07-01. Nuosekliai centralizuojant funkcijas, rengiamoje VSDF 2025–2028 m. strategijoje planuojama numatyti konkrečias priemones, darbus ir terminus pokyčiams įgyvendinti. VSDF valdyba numato, kad 2028 m. bus sudarytos prielaidos ir parengta tinkama aplinka VSDF tapti vienu juridiniu asmeniu.
Inicijuoti Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. pakeitimą: numatyti, kad planavimo sąlygas turėjusios išduoti, bet neišdavusios, institucijos privalomai dalyvauja derinimo procedūroje, taip prisiimdamos atsakomybę net ir automatinio pritarimo atveju pagal jų kompetenciją ir užtikrindamos sklandų procesą.
Parengtas Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (TAIS Nr. XIIIP-4942), kuriame numatytas įstatymo 26 straipsnio 4 dalies 7 punkto pakeitimas, nustatantis, kad savivaldybės lygmens ir vietovės lygmens kompleksinio teritorijų planavimo dokumentų derinimą atliekančioje Teritorijų planavimo komisijoje būtų teritorijos planavimo sąlygas išdavusių (turėjusių jasišduoti) institucijų (jų padalinių) atstovai.
Inicijuoti Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimą dėl detaliųjų planų tvirtinimui nustatyto 5 darbo dienų termino pailginimo bei TPDRIS parengtų ir patvirtintų teritorijų planavimo dokumentų automatinio registravimo.
Aplinkos ministerija informavo, kad yra parengtas Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27,28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (Nr. XIIIP-4942),kuris numato įstatymo 27 straipsnio pakeitimą detaliųjų planų tvirtinimui (ar atsisakymui tvirtinti) skirti iki 10 darbo dienų nuo teritorijų planavimo valstybinę priežiūrą atliekančios institucijos kompleksinio teritorijų planavimo dokumentopatikrinimo akto gavimo dienos. Nuo 2021-01-01 įsigalioja Teritorijų planavimo įstatymo 39 straipsnio 3 dalies pakeitimas numatantis, kad TPDRIS parengti teritorijų planavimo dokumentai automatiškai registruojami TPDR (Teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 6, 15, 17, 18, 21, 26, 27 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymas, 2020-05-07 Nr. XIII-2896).
Įpareigoti Valstybinę teritorijų planavimo ir statybų inspekciją prie Aplinkos ministerijos, remiantis rizikos vertinimu, atlikti Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinės sistemos vykdomų procesų procedūrų (planavimo sąlygų išdavimo ir derinimo) stebėseną ir, nustačius pakartotinių pažeidimų, susijusių su „automatiniais pritarimais“, taikyti administracinio poveikio priemones.
VTPSI informavo, kad 2019-08-06 Ministro Pirmininko pavedimu Nr. G-8030 įgyvendindama rekomendacijas, 2020 m. atliko visų automatiškai suformuotų pranešimų apie teritorijų planavimo sąlygų, apie išvadų dėl nepritarimo derinti teritorijų planavimo dokumentą motyvų, apie suderinimo akto neišdavimą laiku stebėseną ir informavo planavimo sąlygų ir išvadų dėl dokumento derinimo pateikimo terminus pažeidusius asmenis. Pakartotinai terminus pažeidę asmenys buvo pakviesti surašyti administracinio nusižengimo protokolus.
Kartu su Žemės ūkio ministerija įpareigoti VTPSI ir NŽT darbo planuose numatyti, kad parengiamojo ir rengimo etapuose teritorijų planavimo valstybinė priežiūra būtų atliekama remiantis rizikos vertinimu (pagal gautų skundų analizę, pagal TPDRIS ir ŽPDRIS vykdomų procesų procedūrų (planavimo sąlygų išdavimo ir derinimo) peržiūrą nustatytus pakartotinus pažeidimus, susijusius su „automatiniais pritarimais“ ir pan.).
VTPSI viršininko 2019-12-31 įsakymu Nr. 1V-216 buvo papildytas 2011-02-04 įsakymu Nr. 1V-17 patvirtintas Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašas: numatyta rizikos valdymu pagrįsta planavimų sąlygų patikrinimų atrankos tvarka, kuri numato sudaryti tikrintinų planavimo sąlygų sąrašus. Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant nustatytą tvarką, VTPSI viršininko 2021 m. kovo 22 d. įsakymu Nr. 1V-35 patvirtintame Teritorijų planavimo valstybinės priežiūros departamento darbo plane numatytos priemonės Nr. 1.4.1.5 „Sudaryta tikrintinų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų sąrašai, vnt.“ ir priemonė Nr. 1.4.1.2 „Patikrintų didelės ir labai didelės rizikos grupei priskirtų planavimo sąlygų dalis (sąlygos atrenkamos atlikus jų rizikingumo vertinimą Planavimo sąlygų, prisijungimo sąlygų, specialiųjų reikalavimų ir statybą leidžiančių dokumentų išdavimo tvarkos ir teisėtumo tikrinimo aprašo nustatyta tvarka), proc.“.Vykdant darbo plane numatytas priemones: 1) Inspekcijos viršininko 2021-01-25 įsakymu Nr. 1V-9 patvirtintas tikrintinų planavimų sąlygų sąrašas 2021 m. I pusmečiui. Visos I pusmečio planavimo sąlygos patikrintos, surašyti planavimo sąlygų patikrinimo aktai; 2) Inspekcijos viršininko 2021-07-08 įsakymu Nr. 1V-93 patvirtintas tikrintinų planavimų sąlygų sąrašas 2021 m. II pusmečiui. Visos II pusmečio planavimo sąlygos patikrintos, surašyti planavimo sąlygų patikrinimo aktai.
Kartu su Žemės ūkio ministerija išnagrinėti galimybę modifikuoti TPDRIS ir ŽPDRIS, užtikrinant sąlygą, kad tos pačios institucijos dalyvautų išduodant planavimo sąlygas ir vėliau derinant teritorijų planavimo dokumentą.
Aplinkos ministerija informavo, kad Žemės ūkio ministerija, kaip ŽPDRIS valdytoja, 2020-06-15 raštu Nr. 2D-1845(12.147E) nepritarė ŽPDRIS modifikavimui, numatant visų ŽPDRIS el. paslaugų teikimą per Topografijos, inžinerinės infrastruktūros, teritorijų planavimo ir statybos el. vartų informacinę sistemą (toliau – EPTP vartai).NŽT, kaip ŽPDRIS tvarkytoja, 2020-05-26 raštu Nr. 1SD-1465-(8.52 E) pateikė nuomonę, kad netikslinga įgyvendinti ŽPDRIS modifikavimo.
Siekiant užtikrinti, kad vykdant stebėseną reklamos, nesąžiningos komercinės veiklos, nesąžiningų sutarčių sąlygų bei Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 40 straipsnyje nurodytų pažeidimų srityse būtų atliktas vartojimo sričių ir ūkio subjektų rizikingumo vertinimas, bus patikslintos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktoriaus įsakymu tvirtinamos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos stebėsenos (monitoringo) taisyklės.
Siekiant stiprinti bendradarbiavimą su vartotojų asociacijomis, bus sudarytos galimybės finansuoti vartotojų asociacijų veiklą, organizuojant vartojimo ginčų neteisminį sprendimą, reiškiant grupės ieškinius ir ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo. Įgyvendinant šią priemonę, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
2020-01-14 Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos galimybės finansuoti įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą, teikiant ieškinius dėl vartotojų viešojo intereso gynimo ir grupės ieškinius, kai grupės ieškiniu reiškiami reikalavimai kyla iš vartojimo teisinių santykių, atliekant vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) (nuostata dėl finansavimo įsigaliojo 2021-01-01). Taip pat Vyriausybės 2019-12-04 nutarimu Nr. 1230 pakeistos Finansinės paramos vartotojų asociacijoms teikimo taisyklės, jose nustatant finansinės paramos vartotojų asociacijoms teikimą, siekiant padengti vartotojų asociacijų išlaidas, susijusias su grupės ieškiniais dėl vartotojų apsaugos ir (ar) ieškiniais ar pareiškimais (skundais) dėl vartotojų viešojo intereso gynimo. Vartotojų asociacijų veikla spendžiant ginčus neteisminiu būdu (šalių sutaikinimas) finansuojama pagal teisingumo ministro 2019 m. gruodžio 9 d. įsakymą Nr. 1R-327, kaip viena iš 2020 metų vartotojų teisių apsaugos priemonių programų prioritetinių krypčių. Teisingumo ministro 2020 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1R-69 skirta 10 tūkst. eurų Lietuvos vartotojų organizacijų aljanso vykdomai priemonių programai „Ginčo šalių sutaikymas sprendžiant vartojimo ginčus neteisminiu būdu“ įgyvendinti. Teisingumo ministerijos teigimu, nuo 2021 m. ši vartotojų asociacijų veikla bus finansuojama pagal naujas teisingumo ministro patvirtintas įgaliotųjų asociacijų išlaidų apmokėjimo ir įgaliotųjų vartotojų asociacijų vykdomų vartotojų apsaugos projektų atrankos ir finansavimo taisykles.
Perskirstant biudžetą, atnaujinti programų pritaikymo klausos ir regos negalią turintiems asmenims paruošimo procesus.
Duomenų apie Lietuvos banko sprendimų dėl ginčo esmės, priimtų išnagrinėjus vartojimo ginčus ne teismo tvarka, neįvykdymą surinkimas ir analizė, siekiant nustatyti sprendimų neįvykdymo priežastis ir jas pašalinti, bei sprendimų privalomumo galimybių įvertinimas. Įvertinus analizės rezultatus, siekiant pašalinti sprendimų nevykdymo priežastis, prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir/ar Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
Teisingumo miniterija atliko duomenų apie Lietuvos banko sprendimų dėl ginčų esmės, priimtų išnagrinėjus vartojimo ginčus ne teismo tvarka, neįvykdymo analizę. Taip pat ministerija susipažino su Lietuvos banko 2020 m. atliktų Ginčų, kurie buvo išnagrinėti Lietuvos banke ir dėl kurių Lietuvos bankas priėmė sprendimą dėl ginčo esmės bei kurie vėliau persikėlė nagrinėti į teismus ir dėl kurių teismai priėmė sprendimus, analizės ir Lietuvos ir kitų ES valstybių alternatyvaus ginčų nagrinėjimo institucijų praktikoje naudojamų šalių taikinimo priemonių analizės rezultatais. Remiantis rezultatais nustatyta, kad sprendimų vykdymo lygis yra aukštas (apie 90 proc.) ir nuolat didėja, dalis Lietuvos banko ir teismų sprendimų, kuriose išsiskyrė pozicijos, buvo dėl nevienareikšmiškai galimų vertinti ginčų situacijų, kurių sprendime teismų praktika nėra vieninga. Todėl nėra poreikio parengti Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir (ar) Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projektus, o identifikuotoms galimoms banko sprendimų vykdymo problemoms šalinti suformuluotos kitos reikalingos priemonės (prevenciniai Lietuvos banko ir finansų rinkos dalyvių susitikimai, siekiant bendrai aptarti ginčų nagrinėjimo praktiką, pasikartojančias problemas ir jų galimus sprendimo būdus, skatinti bendradarbiavimą, informacijos apie institucijos formuojamą praktiką, teisės aktų taikymą viešinimas, kt.). Atsižvelgus į ministerijos atliktos analizės rezultatus, priemonė laikoma įvykdyta.
Patvirtinti KAS programų struktūrą, kuri aiškiai atspindėtų atsakomybės pasidalijimą, optimizuotų krašto apsaugos sistemos finansų valdymą bei užtikrintų veiklos rezultatų įvertinimą ir centralizuotą aprūpinimą.
Galimybės vartojimo ginčus nagrinėjančiai institucijai apmokėti ekspertizės ir/ar laboratorinių tyrimų išlaidas panaikinimas. Įgyvendinant šią priemonę, bus pakeistos Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklės.
2020-01-06 Teisingumo ministerija informavo, kad įgyvendinant priemonę pakeistos Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklės (Teisingumo ministro 2015-12-30 įsakymas Nr. 1R-382), nustatant, kad ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidos apmokamos mutatis mutandis pagal Civilinio proceso kodekso 90 straipsnio nuostatas, t. y. ginčo šalis, kuri prašo atlikti prekių ir (ar) paslaugų kokybės ekspertizę ar laboratorinius tyrimus, privalo iš anksto sumokėti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nustatyto dydžio avansą šioms išlaidoms padengti.
Siekiant aiškiau reglamentuoti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimo inicijavimą ir jų apmokėjimą nagrinėjant vartojimo ginčus ne teismo tvarka, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
Teisingumo ministerija informavo, kad priemonė ) įgyvendinta Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklėse (Teisingumo ministro 2015-12-30 įsakymas Nr. 1R-382), nustačius, kad ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidos apmokamos mutatis mutandis pagal Civilinio proceso kodekso 90 straipsnio nuostatas (ginčo šalis, kuri prašo atlikti prekių ir (ar) paslaugų kokybės ekspertizę ar laboratorinius tyrimus, privalo iš anksto sumokėti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nustatyto dydžio avansą šioms išlaidoms padengti). Kadangi Vartotojų teisių apsaugos įstatyme nėra reglamentuojama galimybė vartojimo ginčus nagrinėjančiai institucijai apmokėti ekspertizių ir laboratorinių tyrimų išlaidas, įstatymo pakeitimas dėl vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos ekspertizės išlaidų nėra reikalingas. 2021-03-24 raštu Teisingumo ministerija informavo, kad siekdama įgyvendinti rekomendaciją ir užtikrinti vieningą vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų praktiką dėl ekspertizių ir laboratorinių tyrimų skyrimo bei jų išlaidų apmokėjimo, surinko duomenis apie vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų paskirtas ekspertizes ir laboratorinius tyrimus bei jų išlaidų apmokėjimą 2020 metais: vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos nepaskyrė nei vienos ekspertizės ir laboratorinio tyrimo vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūroje, todėl nebuvo poreikio spręsti dėl vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos patirtų ekspertizės ar laboratorinių išlaidų atlyginimo. Taikant Vartotojų teisių apsaugos įstatymo ir Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklių nuostatas praktikoje teisinių neaiškumų ar problemų dėl ekspertizių ir laboratorinių tyrimų atlikimo inicijavimo bei jų išlaidų apmokėjimo nekilo. Papildomai informavo, kad ekspertizių ir laboratorinių tyrimų energetikos srityje atlikimas yra reglamentuotas atskirus energetikos sektorius reglamentuojančiuose teisės aktuose, numatant ir ekspertizių bei laboratorinių tyrimų inicijavimo ir apmokėjimo tvarką (apmoka inicijuojanti šalis). Atsižvelgiant į tai, kad ministerija pasirinko kitą priemonės įgyvendinimo būdą – ekspertizės ir laboratorinių tyrimų išlaidų apmokėjimo tvarką nustatė Vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros taisyklėse ir, siekdama užtikrinti vienodą praktiką, atliko vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų paskirtų ekspertizių ir laboratorinių tyrimų bei jų išlaidų apmokėjimo 2020 metais analizę, laikome, kad priemonės tikslai pasiekti.
Siekiant įvertinti vartotojų švietimo priemonių rezultatyvumą, bus parengtas ir patvirtintas Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.
Teisingumo ministerija 2020-07-14 el. paštu informavo, kad siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Atsižvelgiant į tai, buvo priimtas teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymas Nr. 1R-218, kuriuo buvo papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo organizavimu ir koordinavimu. Pagrindiniai pakeitimai: 1) Valstybės institucijos turės kasmet pateikti Valstybinei vartotojų teisių apsaugos tarnybai informaciją apie vartotojų švietimo veiklą kartu su informacija apie kitą veiklą vartotojų teisių apsaugos srityje. 2) Aprašas papildytas nauju IV skyriumi, kuriame numatomas vartotojų švietimo koordinavimas. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba, gavusi informaciją apie valstybės institucijų planuojamą vykdyti vartotojų švietimo veiklą, kasmet iki kovo 1 d. parengs vartotojų švietimo veiklos planą, kuris bus skelbiamas Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos interneto svetainėje. 3) Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos direktorius įpareigojamas patvirtinti vartotojų švietimo gaires, kuriose turėtų būti identifikuojami vartotojų švietimo poreikiai, planuojamos švietimo priemonės ir vertinami jų rezultatai. 4) Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet parengs ir teiks savivaldybių institucijoms apibendrintą informaciją apie priimtus ir (ar) pakeistus teisės aktus, susijusius su vartotojų teisių apsauga, taip pat parengs informacinę medžiagą vartotojams (rekomendacijas, atmintines ir kitus praktinius vartotojams patarimus), kurią savivaldybių institucijos paskelbs savo interneto svetainėse. 5) Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba taip pat rinks informaciją apie vartotojų asociacijų vykdomą vartotojų švietimą. Įgyvendinant Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašo nuostatas patvirtintos Vartotojų švietimo gairės (VTTAT direktoriaus 2020-09-07 įsakymas Nr. 1-196), surinkta informacija apie planuojamas vartotojų švietimo veiklas ir parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pateikta informacija apie vartotojų švietimo veiklas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).
Siekiant nustatyti, kad sprendimai dėl vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų yra viešai skelbiami, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
2021 m. rugsėjo 30 d. buvo priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03. Šiuo įstatymu nustatyta, kad Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nutarimai yra vieši ir skelbiami Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos interneto svetainėje
Statybos įstatymo 27 str. 5 d. 2 p. patikslinama, kokios statinio projekto dalys pateikiamos, norint gauti statybą leidžiantį dokumentą, kad projektą vertinantys subjektai galėtų tiksliau įvertinti planuojamą statyti statinį.
Siekiant nustatyti, kad Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos sprendimai dėl vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų yra privalomi, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
2021 m. rugsėjo 30 d priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAISĮSTATYMAS . Nr. XIV-550Šiuo įstatymu reglamentuota vartojimo sutarčių nesąžiningų sąlygų nustatymo administracinė procedūra , nustatyta, kad VVTAT, išnagrinėjusi vartojimo sutartį dėl nesąžiningų sąlygų, priima nutarimą atsisakyti pripažinti arba pripažinti, kad vartojimo sutarčių sąlygos yra nesąžiningos ir įpareigoti pardavėją (paslaugų teikėją) netaikyti tokių sąlygų sudarant naujas vartojimo sutartis ir vykdant sudarytas vartojimo sutartis, numatyta atsakomybė (bauda) už vartojimo sutarčių sąlygų, kurios teismo sprendimu arba VVTAT nutarimu buvo pripažintos nesąžiningomis, taikymą.
Pagal LR susisiekimo ministro įsakymu patvirtintus kriterijus, apibrėžiančius uosto funkcinę paskirtį atitinkančią veiklą (5.1 priemonė), parengta ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinta tvarka ir aplinkybės, kurioms esant uosto žemės nuomos sutartyse nurodoma konkreti uosto funkcinę paskirtį atitinkanti veikla.
AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija direktoriaus 2024-02-15 Nr. V-37 patvirtintas konkrečios uosto funkcinę paskirtį atitinkančios veiklos, nuomininko naudojamame uosto žemės sklype, nustatymo komisijos darbo reglamentas.
Siekiant nustatyti, kokios valstybės ir savivaldybių institucijos turi organizuoti vartotojų švietimą ir užtikrinti šių institucijų vykdomo vartotojų švietimo koordinavimą, bus parengtas ir patvirtintas Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.
Teisingumo ministerija informavo, kad siekiant didesnio teisinio reguliavimo aiškumo, nuoseklumo, ekonomijos ir sklandesnio Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos bendradarbiavimo su kitomis valstybės institucijomis, buvo nuspręsta nerengti atskiro Vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašo, tačiau vartotojų švietimo organizavimą ir koordinavimą reglamentuoti Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos apraše. Atsižvelgiant į tai, buvo priimtas teisingumo ministro 2020 m. liepos 13 d. įsakymas Nr. 1R-218, kuriuo buvo papildytas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas veiklomis, susijusiomis su vartotojų švietimo koordinavimu, numatant, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba kasmet iki kovo 1 dienos parengia vartotojų švietimo veiklos planą, kuriame nurodo vartotojų švietimo prioritetines sritis, priemones ir vartotojų švietimą vykdančias institucijas, taip pat numatyta, kad vartotojų švietimas planuojamas, organizuojamas ir jo rezultatai vertinami pagal Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarybos direktoriaus tvirtinamas vartotojų švietimo gaires. Patvirtintos Vartotojų švietimo gairės, kuriose aptartas vartotojų švietimo planavimas ir organizavimas, švietimo priemonės, švietimo rezultatų vertinimas (VVTAT 2020-09-07 įsakymu Nr. 1-196). Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu parengtas 2021 m. tarpinstitucinis vartotojų švietimo planas (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengtas-pirmasis-tarpinstitucinis-vartotoju-svietimo-planas:1848?fbclid=IwAR1kIqAFr8mS-pwEvJTZPnof3wIMoJIOkblkhxjPwyCBz7Feh2fNX8B0Kyk) bei atlikta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kurioje pristatyta praėjusių metų vykdyta vartotojų švietimo veikla (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).
Siekiant pagerinti vartotojų informavimą, bus parengtas ir patvirtintas vartotojų švietimo organizavimo ir koordinavimo tvarkos aprašas.
Siekiant skatinti pardavėjus ir paslaugų teikėjus tenkinti vartotojų pagrįstus reikalavimus, vartojimo ginčus nagrinėjančių institucijų sprendimų dėl ginčo esmės, kai tenkinami vartotojų reikalavimai, finansinio poveikio pardavėjams, paslaugų teikėjams peržiūra. Prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
2021 m. rugsėjo 30 d. priimtas VARTOTOJŲ TEISIŲ APSAUGOS ĮSTATYMO NR. I-657 12, 222, 23, 233, 25, 27, 28, 293, 32, 33, 40 STRAIPSNIŲ PAKEITIMO IR ĮSTATYMO PAPILDYMO 351, 352 STRAIPSNIAIS ĮSTATYMAS Nr. XIV-550, kuris įsigalios 2022 -01-03. Šiuo įstatymu nustatyta, kad pardavėjas, paslaugų teikėjas turi atlyginti vartojimo ginčus nagrinėjančios institucijos patirtas ginčo nagrinėjimo išlaidas proporcingai patenkintų vartotojo reikalavimų daliai.
Siekiant sudaryti palankias sąlygas socialiniams partneriams, ypač vartotojų asociacijoms, organizuoti vartojimo ginčų neteisminį sprendimą, sumažinant Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos nagrinėjamų vartojimo ginčų kiekį, bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
2020 m. sausio 14 d. Seimas priėmė Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymą Nr. XIII-2779, kuris įsigaliojo 2020-07-01. Šiuo įstatymu sudarytos sąlygos įgaliotosioms vartotojų asociacijoms atlikti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo procedūros veiksmus (išskyrus sprendimų dėl ginčo esmės, sprendimų atsisakyti nagrinėti vartojimo ginčą, sustabdyti ar nutraukti vartojimo ginčo nagrinėjimą priėmimą) ir finansuoti tokią įgaliotųjų vartotojų asociacijų veiklą.
Peržiūrėti VMI teisės aktus ir papildyti nuostata, kad, rengiant viešųjų pirkimų dokumentus, atsparumo įsilaužimams testavimo viešojo pirkimo dokumentuose turi būti nurodyta, kad testavimas turi būti atliekamas remiantis OWASP (atsižvelgiant į skirtą finansavimą).
Siekiant užtikrinti informacijos iš institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, surinkimą ir apibendrinimą, bus parengtas ir patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas.
Teisingumo ministerija 2020-03-18 raštu Nr. (1.18E) 7R-1714 informavo, kad patvirtintas Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašas (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-82), kuriame nustatyta Vartotojų teisių apsaugos tarnybos vykdomos valstybės ir savivaldybių institucijų, įgyvendinančių savo funkcijas vartotojų teisių apsaugos srityje, veiklos koordinavimo tvarka. Apraše numatyta, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba surinks iš institucijų informaciją apie numatomas teisėkūros iniciatyvas, priemones ir veiksmus, įtrauktus į planavimo dokumentus, jų kompetencijos srityje iškilusius probleminius klausimus, pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugos tobulinimo ir kitą aktualią informaciją. VTTAT, apibendrinusi gautą informaciją, parengs vartotojų teisių apsaugos būklės ir vartotojų teisių apsaugos institucijų veiklos metinę apžvalgą, kuri bus skelbiama VVTAT interneto svetainėje ir pristatoma bei aptariama Tarybos posėdyje. Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu, parengta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).
Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos pareigos viešinti informaciją apie nustatytus vartotojų ekonominių interesų pažeidimus ir pareigos pateikti informaciją galimai nukentėjusiems vartotojams apie vartotojų teisės į pažeistų teisių gynimą įgyvendinimo tvarką, nustačius vartojimo sutarčių nesąžiningas sąlygas ir nesąžiningą komercinę veiklą, nustatymas.
Įgyvendinant 2 priemonę, 2019-12-18 Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos darbo reglamentas (2019-04-10 įsakymas Nr. 1-128) papildytas nuostata, kad kartu su tarnybos nutarimais dėl nesąžiningų vartojimo sutarčių sąlygų taikymo ir dėl Lietuvos Respublikos nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo pažeidimų tarnyba interneto tinklalapyje skelbia informaciją galimai nukentėjusiems vartotojams apie jų teisės į pažeistų teisių gynimą įgyvendinimo tvarką.
Vartotojų teisių apsaugos tarybos vaidmens stiprinimas, prie jos funkcijų įtraukiant ir institucijų, atsakingų už vartotojų teisių apsaugą, pateiktos informacijos ir šių institucijų veiklos bei rezultatų vertinimą. Įgyvendinant šią priemonę, bus pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos nuostatai.
Teisingumo ministerija 2020-03-18 raštu Nr. (1.18E) 7R-1714 informavo, kad pakeisti Vartotojų teisių apsaugos tarybos (toliau - Taryba) nuostatai (Teisingumo ministro 2020-03-17 įsakymas Nr. 1R-80). Patikslintos Tarybos funkcijos, numatant, kad Taryba kasmet analizuoja ne tik vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų informaciją apie jų veiklą, bet ir jų veiklos rezultatus, įskaitant vartotojų asociacijų, gavusių valstybės finansinę paramą, veiklos įgyvendinimo rezultatus; teikia pasiūlymus dėl vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų ir vartotojų asociacijų veiklos tobulinimo ir (ar) koordinavimo; teikia pasiūlymus ministerijoms, institucijoms dėl teisės aktų, reglamentuojančių vartotojų teisių apsaugą, priėmimo ir keitimo; turi teisę gauti iš kitų vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų, suinteresuotų institucijų bei asmenų informaciją, reikalingą Tarybos funkcijoms vykdyti. Teisingumo ministro 2021-01-07 įsakymu Nr. 1R-2 Tarybos sudėtis papildyta įtraukiant daugiau vartotojų teisių apsaugą užtikrinančių institucijų atstovus (Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Lietuvos transporto saugos administracijos, Lietuvos ryšių reguliavimo tarnybos, Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir kt. institucijų atstovus). Vykdant patikslintas Tarybos funkcijas 2021-02-05 Tarybos posėdyje aptarti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos, vartotojų asociacijų vykdytų projektų rezultatai. Vadovaujantis Veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje koordinavimo tvarkos aprašu 2020-05-05 parengta ir viešai paskelbta 2020 m. Vartotojų teisių apsaugos būklės bei veiklos vartotojų teisių apsaugos srityje metinė apžvalga, kuri apsvarstyta Vartotojų teisių apsaugos tarybos 2021-05-28 posėdyje (https://vvtat.lt/naujienos-ir-pranesimai-ziniasklaidai/377/parengta-pirmoji-vartotoju-teisiu-apsaugos-bukles-bei-veiklos-vartotoju-teisiu-apsaugos-srityje-metine-apzvalga:1879).
Aplinkos ministerija rengia Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Šiuo projektu siūloma papildyti keičiamo įstatymo 20 str. ir nustatyti: „Kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jei teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.“
Seimas 2021-01-12 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIV-158.Šio įstatymo 20 str. 8 d. numatyta „Kitos pagrindinės žemės naudojimo paskirties žemės sklype (jo dalyje, kai tai numatyta teritorijų planavimo dokumentuose), skirtame vieno ar dviejų butų gyvenamosios paskirties pastatams su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, gali būti statomas tik vienas gyvenamosios paskirties vieno ar dviejų butų pastatas su pagalbinio ūkio paskirties pastatais, jeigu teritorijų planavimo dokumentuose nenustatyta kitaip.“
Atsižvelgiant į nustatytus pakartotinus pažeidimus, dažniausiai užduodamus klausimus ar pasikeitusį reglamentavimą, parengti 10 gairių, rekomendacijų ir aplinkraščių savivaldybių administracijoms, statybos proceso dalyviams ir atestuojančioms organizacijoms statybos klausimais (tikslas – informuoti apie pažeidimus, jų priežastis, pasikeitusį reguliavimą, paaiškinti teisės aktų nuostatų taikymą siekiant vienodos praktikos priimant administracinius sprendimus statybos srityje).
Inspekcija iki 2021-07-03 iš viso parengė ir pateikė 11 gairių, rekomendacijų ir aplinkraščių dėl dažniausiai nustatomų pažeidimų, pasikeitusio reguliavimo ir vienodos praktikos taikymo.
Statybos įstatymo 28 str. pakeitimu siūloma atsisakyti deklaracijų apie neypatingų statinių statybos užbaigimą tvirtinimo Valstybinėje teritorijų planavimo ir statybos inspekcijoje ir perduoti šią funkciją ekspertizės rangovams.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Statybos įstatymo 28 str. pakeistos neypatingų statinių statybos užbaigimo tvirtinimo nuostatos.
Teikti pranešimus visuomenės informavimo priemonėms apie reikalavimus statybai.
2020 m. spaudai pateikta 15 pranešimų statybos tema.
Įgyvendinti gyventojų švietimo ir informavimo statybos klausimais projektą radijo stotyje, užtikrinant aktualios informacijos sklaidą ne mažiau kaip 100 eterių metu (Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos specialistai specialiose rubrikose atsako į radijo klausytojų klausimus, laidose klausytojai prevenciškai informuojami apie aktualų reglamentavimą, galimybes ginti pažeistas teises, jiems pristatoma, kur reikėtų ieškoti informacijos apie dominančiose teritorijose planuojamus statybos darbus).
Radijo stoties „Lietus“ eteryje ( 2019-02-11 - 2019-10-10) transliuoti 104 Inspekcijos inicijuoti pranešimai, skatinantys gyventojus pranešti apie pastebėtas galimai savavališkas statybas, supažindinantys visuomenę su statybos ir teritorijų planavimo srities teisiniu reguliavimu, informuojantys gyventojus apie galimybes aktyviau įsitraukti į aplinkos formavimo procesus, efektyviau ginti pažeistas teises
Atnaujinti VMI IS duomenų saugos nuostatus ir juose numatyti, kokiu periodiškumu saugos įgaliotinis atlieka supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolę.
Parengtas 2019 m. lapkričio 19 d. VMI prie FM viršininko įsakymasNr. 461 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2005 m. spalio 10 d. įsakymo Nr.V-197 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Duomenų saugos nuostatuose nustatyta, kad kontrolė turi būti atlikta ne rečiau kaip vieną kartą per ketvirtį.
Nustačius, kad iš dalies teisių / rolių rinkinių i.MAS teisės / rolės gali būti pašalintos neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų, šiuos teisių / rolių rinkinius atitinkamai pakoreguoti.
Įgyvendinant 2 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija (toliau - VMI) informavo, jog atlikus sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją, nustatė 24 tokius sudarytus teisių/rolių rinkinius („krepšelius“), kurie gali būti pašalinti neįtakojant darbuotojų vykdomų funkcijų. i.MAS teisės / rolės buvo pašalintos.
Parengti ir patvirtinti įmonių anoniminės apklausos po Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) atlikto patikrinimo tvarką bei sukurti galimybes automatiniu būdu pateikti atsakymą VDI.
Lietuvos Respublikos vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2021-01-26 įsakymu Nr. EV-26 patvirtintas Anoniminės apklausos po Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos atliktų patikrinimų tvarkos aprašas. Anonimines apklausas numatoma vykdyti siekiant sužinoti Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) patikrintų įmonių, įstaigų ir organizacijų nuomonę apie įvykusio patikrinimo eigą, VDI inspektorių darbo kokybę ir tobulinti veiklą.VDI valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Pagal patvirtintą tvarką tikrintiems subjektams planuojama siųsti elektroninius laiškus su pasiūlymu anonimiškai atsakyti į apklausos po VDI atlikto patikrinimo anketos klausimus. Pasibaigus ketvirčiui, numatomas šių apklausų rezultatų automatinis apibendrinimas ir paskelbimas VDI interneto svetainėje.
Parengti ir patvirtinti tikrintinų objektų rizikingumo vertinimo kriterijus nustatantį tvarkos aprašą.
Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2020-03-25 įsakymu Nr. EV-81 patvirtintas Statybos objektų nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimams vykdyti atrankos aprašas, kuriame numatyta, kokiais rizikingumo vertinimo kriterijais remiantis bus sudaromi statybos objektų sąrašai planiniams patikrinimams. Iš viso patvirtinta 17 statybos objektų vertinimo kriterijų ir šių kriterijų rizikingumo balai (nuo 1 iki 10). Rizikingu laikomas ir į planinių patikrinimų sąrašą įtraukiamas statybos objektas, kuriam nustatytas rizikingumo balas yra 10 ir daugiau. Kas mėnesį VDI teritorinio skyriaus vedėjas patvirtina planine tvarka tikrintinų statybos objektų sąrašus ateinančiam mėnesiui.Aprašas reglamentuoja vertinimo kriterijus tik statybos objektų atrankai. Kitų sektorių (pvz.: miškininkystės, žemės ūkio, didmeninės ir mažmeninės prekybos ar kitų, kuriuose ūkio subjektas turi ne vieną veiklos vykdymo objektą ar tais atvejais, kai subjektai nėra atsirenkami) objektų atrankos kriterijų kitų sektorių objektų atrankai patvirtinti neplanuojama.
Parengti ir patvirtinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo brandos lygius ir elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų brandos lygio vertinimo metodiką.
Parengtas Elektroninių paslaugų brandos lygio vertinimo metodikos projektas, kuris šiuo metu yra pateiktas oficialiam derinimui su susiinteresuotomis institucijomis. Institucijos savo pastabas ir pasiūlymus gali teikti iki 2025 m. rugpjūčio 28 d. Nuoroda į projektą TAIS : https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/ebdc2611767511f09f35d7a7964762ee?positionInSearchResults=1&searchModelUUID=5f300c84-9e1f-4d2b-a265-f61c0c177d74
Pavaldžioms įstaigoms už priemonėms vykdyti skirtas lėšas bus nustatytas papildomas atsiskaitymas prie pavedimo įvykdymo ataskaitos, įpareigojant pateikti projektų išlaidas pagrindžiančius dokumentus.
Sudaryta darbo grupė parengs dokumento projektą. Su mokyklos bendruomene suderintas dokumentas bus patvirtintas direktoriaus įsakymu.
Atlikti įsigytų produktų panaudojimo analizę.
Organizuoti susitikimus su visų savivaldybių administracijų atstovais (susitikimų ir mokymų tikslas – pristatyti teisinius pokyčius, užtikrinti aktyvesnį bendradarbiavimą ir efektyvesnį savivaldybių konsultavimo procesą mažinant neteisėtų savivaldybių administracijų priimtų sprendimų skaičių, mokyti darbuotojus naudotis informacinių sistemų funkcijomis).
Inspekcija 2019 m. organizavo 3 susitikimus, kurių metu susitiko su 26 savivaldybių administracijų atstovais, 2020 m. organizavo 3susitikimus – susitiko su 24 savivaldybių administracijų atstovais, 2021 m. (iki liepos 8 d.)organizavo 3 susitikimus, kuriuose susitiko su 33 savivaldybių administracijų atstovais. Taigi,2019–2021 m. laikotarpiu inspekcija susitiko su visų Lietuvos savivaldybių administracijų atstovais(su kai kurių - ne po vieną kartą, o daugiau), dalyvaujančiais statybosir teritorijų planavimo procesuose.Inspekcija treti metai į metinį veiklos planą ir padalinių metinius darbo planus įtraukia priemones, susijusias su mokymų renginių ir konferencijų savivaldybių administracijoms ir kitiems aplinkos formavimo procesų dalyviams organizavimu ir periodinių naujienlaikraščių, metodinių išaiškinimų ir gairių rengimu ir planuoja šią praktiką taikyti ir ateityje.
Papildyti Statybos įstatymo projektą: įtraukti nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Įtraukta nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.
Papildyti Statybos įstatymo projektą: įtraukti nuostatą dėl tikrinančių subjektų kompetencijos.Komentaras. Aplinkos ministerija parengė ir derina su suinteresuotomis institucijomis Statybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340;Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo pakeitimo įstatymo Nr. XII-459 4, 6, 8, 9, 10, 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymą Nr. XIV-341;Seimas 2021-01-12 priėmė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo Nr. I-1120 2, 3, 6, 7, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 33, 35, 37, 39, 47, 49 straipsnių pakeitimo įstatymą Nr. XIV-158.
Rengti straipsnius ir skelbti juos Aplinkos ministerijos interneto svetainėje ir naujienų agentūros (BNS) puslapyje. Ministerija yra pasirašiusi sutartį su UAB „Kantar“, rinkos tyrimų grupe, teikiančią ministerijos vykdomos veiklos, kuri nušviečiama žiniasklaidoje, komunikacijos analizę.
Aplinkos ministerijos ir Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos interneto svetainėse paskelbta informacija, duoti interviu ir atsakyta į žiniasklaidos klausimus.
Siekiant aiškiau apibrėžti privalomus statinio projekto ekspertizės atvejus, keičiamas Statybos įstatymo 34 str.: aiškiau nustatyti projektų, kurių projekto ekspertizė privaloma, finansavimo šaltiniai. Siekiant geresnės atnaujinamų (modernizuojamų) projektų kokybės, 34 str. nustatoma, kad šiems projektams privaloma ekspertizė.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Pakeitus Statybos įstatymo 34 str. aiškiau apibrėžti statinio projekto ekspertizės privalomumo atvejai.
Siekiant užtikrinti tinkamą visuomenės informavimą apie numatomus statyti ar statomus statinius, Statybos įstatymo 27 str. papildytas 33 d., nustatančia prievolę informuoti visuomenę keičiant esminius statinio projekto sprendinius po statybą leidžiančio dokumento išdavimo.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Statybos įstatymo 27 str. papildytas 33 d., nustatančia prievolę informuoti visuomenę keičiant esminius statinio projekto sprendinius po statybą leidžiančio dokumento išdavimo.
Statybos įstatymo 27 str. 15-1 d. skirtingai interpretuojama, kokie dokumentai ir kokie asmens duomenys gali būti skelbiami. Aplinkos ministerija šiuo metu šią įstatymo dalį tikslina, atsisakoma statybos techniniuose reglamentuose nurodytų subjektų rašytinių pritarimų statinio projektui viešinimo ir numatytas sąrašas pareigybių, kurių asmens duomenis galima skelbti.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340. Pakeitus Statybos įstatymo 27 str. atsisakyta statybos techniniuose reglamentuose nurodytų subjektų rašytinių pritarimų statinio projektui viešinimo ir numatytas sąrašas pareigybių, kurių asmens duomenis galima skelbti.
Statybos įstatymo 27 str. 16 d. papildoma 4 p., kuriame, siekiant sumažinti galimas neigiamas pasekmes dėl netinkamo visuomenės informavimo, numatoma, kad statybą leidžiantis dokumentas negali būti išduodamas, jei apskųsta visuomenės informavimo apie numatomą statinių statybą procedūra ar joje priimti sprendimai.
Seimas 2021-05-20 priėmė Lietuvos Respublikos statybos įstatymo Nr. I-1240 2, 3, 8, 10, 12, 19, 22, 24, 27, 28, 33, 34, 39, 42, 46, 49, 53 straipsnių, 1 priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 27-1, 52-1 straipsniais įstatymą Nr. XIV-340.
Patvirtinti trūkstamas medicinos normas.
2019 m. parengtos ir sveikatos apsaugos ministro įsakymais patvirtintos trijų gydytojų specialybių medicinos normos: „MN 164:2019 Vaikų infekcinių ligų gydytojas“; „MN 168:2019 Gydytojas vaikų reumatologas“; „MN 146:2019 Plastinės ir rekonstrukcinės chirurgijos gydytojas“. Pagal ministerijos medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planus 2020 m. atnaujinta 17 Lietuvos medicinos normų ir priimti jų pakeitimai, 2021 m. I pusm. – 14 medicinos normų pakeitimai.
Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos atvirų duomenų portale patogiu vartotojui formatu atverti duomenis apie inspekcijos atliktų planinių patikrinimų ir reidų rezultatus.
Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos viršininko 2019-12-04 įsakymu Nr. 1V-201 patvirtintas Valstybinės teritorijų planavimo ir statybos inspekcijos prie Aplinkos ministerijos duomenų atvėrimo tvarkos aprašas, kuriuo nustatyti atvirų duomenų rinkiniai ir jų atvėrimo veiklos organizavimo, koordinavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procesai. Duomenys atverti pagal Inspekcijos veiklos sritis, pateikiant informaciją ne tik apie statybos ir ūkio subjektų planinių patikrinimų ir reidų (surašytų savavališkos statybos aktų interaktyvus žemėlapis) rezultatus, bet ir kitus duomenis, kurie gali būti aktualūs vartotojams pakartotinai naudoti. Plačiau susipažinti su atvirais duomenų rinkiniais galima Inspekcijos interneto puslapyje (http://vtpsi.lrv.lt/lt/atviri-duomenys-1)"
Apmokytų naujokų rodiklis per metus ne mažiau kaip 80 proc.
2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė mokymų rezultatų duomenis, kuriais remiantis 2020 m. apmokytų naujokų rodiklis per metus siekė 80 proc. Skaičiuojant rodiklį nebuvo įtraukti darbuotojai, kurie 1-3 mėn. laikotarpyje nuo atėjimo dirbti buvo atleisti ir darbuotojai, kurie atėjo dirbti 2020 m. gruodžio mėnesį, jų mokymai numatyti 2021 m.
1. i.MAS duomenimis paremtus rizikos modelius integruoti į vykdomą i.KON projektą bei vystant Audito IS - terminas. Sukurti ne mažiau kaip 20 automatinių rizikos vertinimo taisyklių, naudojant i.MAS duomenis.
2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė i.KON bandomosios eksploatacijos rezultatus. Remiantis pateiktais bandomosios eksploatacijos duomenimis: 2020-12-28 baigta i.KON sistemos bandomoji eksploatacija, suprojektuota 20 automatinių rizikos vertinimo taisyklių, naudojant i.MAS duomenis. Dauguma taisyklių sudėtinės ir naudoja daugiau kaip vieną rizikos požymį.Taip pat 2 tokios rizikos taisyklės įgyvendintos vystant Audito IS-terminas.
Atlikti sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, reviziją.
Įgyvendinant 1 priemonę, 2020-05-12 Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog atlikta sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės, revizija. Nustatyta 100 sudarytų teisių / rolių rinkinių („krepšelių“), kurių sudėtyje yra ir i.MAS teisės / rolės.
Atlikti žinių patikrinimo testus. Žinių lygis ne mažiau kaip 4 balai (5 balų sistemoje).
2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė atliktus duomenų saugos žinių patikrinimo testus 2020 m. Remiantis pateiktais duomenimis, žinių lygis 2020 m. siekė 4,21 balo (5 balų sistemoje).
Atnaujinti VMI IS duomenų saugos nuostatus ir juose numatyti detalesnį supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmą.
2020 m. kovo 7 d. Valstybinė mokesčių inspekcija (toliau - VMI) nurodė, jog 2020 m. vasario 10 d. buvo parengtas VMI prie FM viršininko įsakymas Nr. V-57 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2005 m. spalio 10 d. įsakymo Nr.V-197 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Duomenų saugos nuostatų 59 p. nustatytas detalesnis supažindinimo su saugos politikos dokumentais kontrolės mechanizmas: kai VMI valstybės tarnautojams ir darbuotojams yra pateikiamas pasirašytinai susipažinti naujai priimtas saugos dokumentas, VMI prie FM Administravimo skyrius privalo ne rečiau kaip 3 kartus į savaitę peržiūrėti VMI valstybės tarnautojų ir darbuotojų, turinčių DODVS užduotį susipažinti su šiuo saugos dokumentu, bet su juo pasirašytinai nesusipažinusių, sąrašus ir priminti šiems VMI valstybės tarnautojams ir darbuotojams, kad jie privalo vykdyti nuostatų 57 p. nurodytą reikalavimą – susipažinti ne vėliau kaip per 1 darbo dieną nuo saugos dokumento DODVS priemonėmis gavimo dienos; ne rečiau kaip 1 kartą į savaitę formuoti VMI valstybės tarnautojų ir darbuotojų, nesusipažinusių su šiuo saugos dokumentu, ataskaitas ir informaciją apie šiuos VMI valstybės tarnautojus ir darbuotojus pateikti atitinkamo VMI administracijos padalinio vadovui, kuris privalo užtikrinti nuostatų 57 p. nurodyto reikalavimo įvykdymą.
Parengti metodiką, kurioje nusimatyti pagrindinius atrankos kriterijus bei šioje metodikoje pateikti rekomendacijas dėl tobulinimo galimybių.
2021 m. sausio 13 d. Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, jog parengta Metodika dėl „duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“. 2020-11-20 raštu Nr. (14.7-20 E) R-5601 „Dėl duomenų tvarkymo ir duomenų nutekėjimo prevencijos kontrolės sistemos tobulinimo“ ši metodinė medžiaga buvo pateikta apskričių valstybinėms mokesčių inspekcijoms (AVMI) už duomenų saugą atsakingiems asmenims. Metodikoje yra pateikti 8 pagrindiniai patikrinimo atrankos kriterijai, taip pat numatyta, jog patikrinimo ataskaitos išvadose turi būti numatyti siūlytini taisomieji veiksmai (priemonės): rekomendacijos / nurodymai / siūlymai / kita, jų įgyvendinimo terminai ir atsakingi vykdytojai.
Sudaryti lietuvių kalbos išteklių, skirtų DI technologijoms, kūrimo projektų įgyvendinimo stebėsenos planus.
Stebėsenos planas yra sudarytas ir taikomas stebėti projektų įgyvendinimo progresą, rizikas (aukšta, vidutinė, žemą) ir pagrindinius veiksmus, kurie atliekami projektuose. Tai užtikrina, kad projektai būtų vykdomi pagal nustatytus terminus ir tikslus. CPVA atnaujina informaciją iki kiekvieno mėnesio 10 dienos. Planas sudarytas 2025 vasario mėn. ir taikomas iki projektų įgyvendinimo pabaigos (2026-06-01).
Suorganizuoti renginį, pakviečiant visų sveikatos priežiūros specialistų draugijų atstovus ir išsiaiškinti jų poreikius.
Siekdama nustatyti sveikatos priežiūros specialistų draugijų galimybes aktyviau bendradarbiauti su ministerija ir prisidėti formuojant bei įgyvendinant sveikatos politiką, ministerija atliko specialistų draugijų apklausą. 2019 m. gegužės 31 d. suorganizavo susitikimą su sveikatos priežiūros specialistų draugijų / asociacijų atstovais, kurio metu pristatė apklausos rezultatus, aptarė bendradarbiavimo galimybes.
Parengti sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelį ir jį aptarti su suinteresuotais asmenimis.
Vyriausybės 2021-05-05 nutarimu Nr. 308 buvo patvirtinta Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex-post vertinimo metodika, skirta nustatyti, kokios reguliavimo pasekmės sprendžiant atitinkamas viešosios politikos problemas. Taip pat yra parengtas Sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelio projektas, kuriuo siekiama tobulinti/tvarkyti reguliavimą nesprendžiant konkrečių viešosios politikos problemų (atsisakyti pasenusio, neveikiančio ar perteklinio reguliavimo, mažinti reguliavimo naštą ir pan.). Pastarasis projektas yra aptartas su suinteresuotosiomis šalimis (Teisingumo ministerija, Ekonomikos ir inovacijų ministerija, Vidaus reikalų ministerija), Valstybės kontrolei pateiktas 2019-06-03 raštu Nr. S-1929. Sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų modelio projektas turi būti kiek įmanoma labiau suderintas su kitomis tarpusavyje susijusiomis iniciatyvomis, todėl 2022 m. jis buvo papildomai patikslintas, integruojant į jį metodines sisteminių galiojančio reguliavimo peržiūrų gaires, projekto nuostatas suderinant su reguliavimo naštos vertinimo metodikos pakeitimais (patvirtinti Vyriausybės 2022-04-06 nutarimu Nr. 333) ir kodifikavimo rekomendacijų projektu (2022 m. pirminis jų projektas aptartas tarp Vyriausybės kanceliarijos ir Teisingumo ministerijos). Šis modelio projektas bus tvirtinamas atlikus bandomąjį vertinimą (2023 m.).
Įdiegti ir pradėti naujo gerų darbo rezultatų rodiklio – antimikrobinių vaistinių preparatų skyrimas, teikiant vaikams pirmines ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, stebėseną siektinoms šio rodiklio reikšmėms nustatyti.
Sveikatos apsaugos ministras 2019-07-17 įsakymu Nr. V-838 pakeitė Pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo ir šių paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašą, patvirtino gerų darbo rezultatų rodiklį „racionalus antimikrobinių vaistų skyrimas vaikams“ ir nustatė jo vertę sąlyginiais vienetais. Įsakymas įsigaliojo nuo 2019-07-19.
Inicijuoti bendradarbiavimo sutarčių tarp Sveikatos apsaugos ministerijos ir sveikatos priežiūros specialistų draugijų sudarymą.
2019 m. gegužės 31 d. ministerija suorganizavo susitikimą su sveikatos priežiūros specialistų draugijų / asociacijų atstovais, kurio metu aptarė bendradarbiavimo galimybes ir inicijavo bendradarbiavimo sutarčių su draugijomis sudarymą. Sveikatos priežiūros specialistų draugijų atstovams buvo pristatyta ministerijos parengta pavyzdinė bendradarbiavimo sutarties forma, įteiktas galimos sutarties projektas, kuriam draugijos galėjo teikti siūlymus dėl papildomų sąlygų, apimties. Pasirašytos 3 bendradarbiavimo sutartys: 2019-08-02 Nr. S-139 su Lietuvos gydytojų vadovų sąjunga, 2019-11-22 Nr. S-248 su Neišnešiotų naujagimių asociacija „Neišnešiotukas“, 2020-01-13 Nr. S-1 su Lietuvos akušerių sąjunga.Sveikatos apsaugos ministras 2020-01-15 įsakymu Nr. V-51 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis tvarkos aprašą, kuriuo nustatė bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) sritis, tikslus, principus, bendradarbiavimo organizavimo, partnerių atrankos tvarką, NVO teises ir pareigas. Aprašas netaikomas, kai teisės aktų nustatyta tvarka ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri ministro įsakymai ar kiti teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais.Iki 2022 m. rugsėjo mėn. Sveikatos apsaugos ministerija, vadovaudamasi Aprašo nuostatomis, yra pasirašiusi 7 sutartis dėl bendradarbiavimo su įvairiomis NVO. Per kalendorinius metus, sudaromų sutarčių skaičius yra nežymus, nors ministerija nuolat skatina jas aktyviai įsitraukti formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą. Bendradarbiavimo sutartys sudaromos savanoriškais pagrindais, tačiau ministerija nėra gavusi nei vieno prašymo iš NVO (taip pat ir sveikatos priežiūros specialistus vienijančių). Sveikatos priežiūros specialistus vienijančių NVO aktyvus įsitraukimas, formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas ne per sutarčių pasirašymą dėl bendradarbiavimo, bet per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje, adresu https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos, skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose, darbo grupėse, politikos grupėse dalyvauja NVO, gydytojų, slaugytojų ar akušerių specialybinių draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir / ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) patvirtintas projekto 4.4. “Kompetentingas ir adekvačiai apmokamas sveikatos sistemos specialistas“ veiksmas 4.4.3. „Priimti sprendimą dėl asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimo (licencijavimo, atestavimo, kontrolės ir kvalifikacijos tobulinimo funkcijų perdavimo), atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“. Veiksmo įgyvendinimo laikotarpis 2021 m. IV ketv. – 2022 m. II ketv. Įgyvendinant šią priemonę 2022 m. balandžio mėn. buvo vykdoma viešoji konsultacija, kurios metu nustatyta, kad asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimas galėtų vykti savivaldos organizacijoms dalyvaujant specialistų kvalifikacijos tobulinimo procese. Tęsiant diskusiją su savivalda 2022 m. gegužės mėn. vyko nuotolinis susitikimas, kuriame aptarti būdai ir alternatyvos, siekiant specialistus vienijančias organizacijas įtraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo procesą. Pagal Vyriausybės programos veiksmus ir terminus (priemonės įgyvendinimo laikotarpis iki 2022 m. II ketv.) ministerija įvykdė dvi viešąsias konsultacijas su asmens sveikatos priežiūros specialistus vienijančiomis NVO, siekdama išsiaiškinti jų galimybes ir poreikius įsitraukti į asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldą. Abejų viešųjų konsultacijų metu išsiaiškinta, kad nėra „šakinių“ asmens sveikatos priežiūros specialistų asociacijų, galinčių vieningai atstovauti asmens sveikatos priežiūros specialistų pozicijai. Į didesnį sisteminį organizacinį vienetą siekia jungtis tik odontologai ir burnos priežiūros specialistai. Ministerija informavo, kad atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų rezultatus nuspręsta, kad tam, kad būtų stiprinama asmens sveikatos priežiūros specialistų savivalda šiuos specialistus vienijančios organizacijos galėtų labiau įsitraukti į specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą. Todėl yra inicijuojami sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai, kuriais bus sudarytos galimybės draugijoms aktyviau įsitraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo procesą ir papildyti kvalifikacijos tobulinimo formas.
Įpareigoti Higienos institutą kompiuterizuoti nepageidaujamų įvykių stebėseną, kuri sudarys sąlygas analizuoti įvykius bet kokiu norimu periodiškumu. Priemonė bus įgyvendinta baigus ES paramos projektą „Sveikatos sektoriaus procesų valdymo tobulinimas, plėtojant visuomenės sveikatos stebėseną“ (2017–2020 m.). Iki 2021 m. nepageidaujami įvykiai bus analizuojami kartą per metus.
Įgyvendinant Europos Sąjungos projektą, Higienos institutas sukūrė Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinę sistemą (VISS IS), kuri kompiuterizavo nepageidaujamų įvykių stebėseną. Nuo 2021-01-01 visoms asmens sveikatos priežiūros įstaigoms sudarytos sąlygos teikti nepageidaujamų įvykių duomenis per VISS IS. Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos Nepageidaujamų įvykių modulio naudotojais 2021 m. buvo 3asmens sveikatos priežiūros įstaigų: 67 ligoninės, 167 ambulatorines paslaugas teikiančios įstaigos̨, 75 socialinės globos namai ir 7 kitos asmens sveikatos priežiūros įstaigos.Sukurtas Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos Nepageidaujamų įvykių modulis leidžia nepageidaujamus įvykius analizuoti norimu periodiškumu. Išoriniai vartotojai tą gali padaryti per Visuomenės sveikatos stebėsenos informacinės sistemos išorinį portalą (pasirinkus norimą ataskaitą ir analizės periodą kalendoriuje)https://sveikstat.hi.lt/reports.aspx?param=uni Ministerija pažymi, kad pacientų saugos kultūros brandos didinimas yra ilgalaikis procesas, reikalaujantis sveikatos specialistų požiūrio ir elgsenos pokyčių, kurių neįmanoma pasiekti vien teisiniu reglamentavimu. Kitose šalyse, sukūrus nepageidaujamų įvykių pranešimų sistemas, prireikė netrumpo laikotarpio, kad registruojamų įvykių skaičius atspindėtų realų jų skaičių (pavyzdžiui, Anglijoje, kur nepageidaujamų įvykių pranešimų ir mokymosi sistema startavo 2003 m. , tik po daugiau nei 10 m. pasiektas 2 mln. pranešimų apie nepageidaujamus įvykius per metus skaičius, kuris dabar eilę metų išlieka panašus).
Įsivertinti rizikingiausias ligų gydymo ir diagnostikos sritis atsižvelgiant ne tik į mirtingumo rodiklius, tačiau ir į kitus faktorius ir nustatyti diagnostikos ir gydymo metodikų rengimo planą. Apsibrėžti kiek, kokių ir kas (įtraukiant gydytojų draugijas) rengs minėtas metodikas ir įpareigoti jas parengti.
Sveikatos apsaugos ministro 2019-10-24 įsakymu Nr. V-1206 patvirtintas Diagnostikos ir gydymo metodikų, kitų metodinių dokumentų, užtikrinančių sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, rengimo planas (laikotarpis 2019–2022 m.).Praplėstos diagnostikos ir gydymo metodikų grupės, numatyta rengti pagrindines mirties priežastis lemiančių ligų ir sutrikimų, kraujotakos sistemos ligų ir kitas diagnostikos ir gydymo metodikas, algoritmus, protokolus, gaires, taip pat slaugos proceso kokybę užtikrinančias bei kitų specialistų veiklos kokybę užtikrinančias metodikas, formas. Plane paskirti dokumentų rengėjai – sveikatos priežiūros specialistų organizacijos.
Nustatyti procesus, kuriuose turi dalyvauti gydytojų draugijos ir numatyti priemones, kurios sudarytų sąlygas į sprendimų priėmimą įtraukti platesnį ratą specialistų.
Sveikatos apsaugos ministras 2020-01-15 įsakymu Nr. V-51 patvirtino Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis tvarkos aprašą, kuriuo nustatė bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) sritis, tikslus, principus, bendradarbiavimo organizavimo, partnerių atrankos tvarką, NVO teises ir pareigas. Aprašas netaikomas, kai teisės aktų nustatyta tvarka ministerija sudaro nuolatines komisijas, kurių nariais privalomai įtraukiami NVO atstovai ir komisijų veiklą reglamentuoja atskiri ministro įsakymai ar kiti teisės aktai, NVO, vykdančioms lobistinę veiklą, kitais įvardytais atvejais. Sveikatos priežiūros specialistus vienijančių NVO aktyvus įsitraukimas, formuojant sveikatos apsaugos ministrui pavestų valdymo sričių politiką ir organizuojant jos įgyvendinimą, įgyvendinamas per jų įtraukimą į darbo grupių ar komisijų, priimančių sprendimus dėl sveikatos priežiūros tobulinimo, veiklą. Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje, adresu https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/darbo-grupes-ir-komisijos, skelbiama informacija apie veikiančias komisijas ar kitus kolegialius organus (komitetai, tarybos ir kt.), visose komisijose, darbo grupėse, politikos grupėse dalyvauja NVO, gydytojų, slaugytojų ar akušerių specialybinių draugijų, asmens sveikatos priežiūros įstaigų ir / ar mokslo įstaigų deleguoti atstovai.Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) patvirtintas projekto 4.4. “Kompetentingas ir adekvačiai apmokamas sveikatos sistemos specialistas“ veiksmas 4.4.3. „Priimti sprendimą dėl asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimo (licencijavimo, atestavimo, kontrolės ir kvalifikacijos tobulinimo funkcijų perdavimo), atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus“. Veiksmo įgyvendinimo laikotarpis 2021 m. IV ketv. – 2022 m. II ketv. Įgyvendinant šią priemonę 2022 m. balandžio mėn. buvo vykdoma viešoji konsultacija, kurios metu nustatyta, kad asmens sveikatos priežiūros specialistų savivaldos stiprinimas galėtų vykti savivaldos organizacijoms dalyvaujant specialistų kvalifikacijos tobulinimo procese. Tęsiant diskusiją su savivalda 2022 m. gegužės mėn. vyko nuotolinis susitikimas, kuriame aptarė būdus ir alternatyvas, siekiant specialistus vienijančias organizacijas įtraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo procesą. Abejų viešųjų konsultacijų metu išsiaiškinta, kad nėra „šakinių“ asmens sveikatos priežiūros specialistų asociacijų, galinčių vieningai atstovauti asmens sveikatos priežiūros specialistų pozicijai. Į didesnį sisteminį organizacinį vienetą siekia jungtis tik odontologai ir burnos priežiūros specialistai. Vyriausybė 2022-08-03 nutarimu Nr. 784 „Dėl Lietuvos Respublikos odontologų rūmų įstatymo projekto Nr. XIVP-163(2), Lietuvos Respublikos odontologijos praktikos ir burnos priežiūros praktikos įstatymo Nr. I-1246 2, 5 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-164(2) ir Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 1 ir 2 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIVP-165(2)“ nutarė pritarti odontologų rūmų įstatymo pakeitimų projektui bei siūlyti Lietuvos Respublikos Seimui nustatyti, kad odontologų ir burnos priežiūros specialistų licencijavimą vykdytų Lietuvos Respublikos odontologų rūmai.Ministerija nurodė, kad atsižvelgiant į viešųjų konsultacijų rezultatus nuspręsta, kad tam, kad būtų stiprinama asmens sveikatos priežiūros specialistų savivalda asmens sveikatos priežiūros specialistus vienijančios organizacijos galėtų labiau įsitraukti į specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą. Todėl yra inicijuojami sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos tobulinimo procesą reglamentuojančių teisės aktų pakeitimai, kuriais bus sudarytos galimybės draugijoms aktyviau įsitraukti į profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo procesą ir papildyti kvalifikacijos tobulinimo formas.
Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2010-05-06 įsakymą Nr. V-401, nustatant detalią stebėsenos tvarką, kuri nacionaliniu lygiu apimtų nepageidaujamų įvykių, jų priežasčių analizę, prevencinių priemonių numatymą, viešinimo tvarką.
Pakeitus Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašą (2019-09-20 redakcija Nr. V-1083 ir 2020-06-12 redakcija Nr. V-1451), yra reglamentuoti nepageidaujamų įvykių priežasčių ir prevencinių priemonių klasifikatoriai, nustatytas nepageidaujamų įvykių stebėsenos periodiškumas ir jos duomenų viešinimas: Higienos institutas (HI) parengia apibendrintą nepageidaujamų įvykių ataskaitą ir paskelbia ją savo interneto svetainėje iki einamųjų metų gegužės 31 d. Nepageidaujamų įvykių valdymą nacionaliniu lygiu koordinuoja Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisija (patvirtinta sveikatos apsaugos ministro 2021-11-09 įsakymu Nr.V-2562, keista 2021-06-11 įsakymu Nr. V-1390), kuri vertina nepageidaujamų įvykių stebėsenos (Higienos instituto rengiamos ataskaitos) rezultatus, nustato prioritetines pacientų saugos tobulinimo sritis ir teikia sveikatos apsaugos ministrui siūlymus dėl nepageidaujamų įvykių prevencijos priemonių nacionaliniu mastu kūrimo ir diegimo sveikatos priežiūros įstaigose. Pirmajame šios komisijos posėdyje 2021-09-16 pristatyta 2020 m. nepageidaujamų įvykių ataskaita, kurios išvadose akcentuotas per menkas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių) įsitraukimas į stebėseną. Nepageidaujamų įvykių 2021 m. ataskaita paskelbta Higienos instituto interneto svetainėje https://hi.lt/uploads/pdf/padaliniai/VSTC%20IS/NI/2022/2021_m._NI_ataskaita.pdf.Jos duomenimis 2021 m. užregistruoti 3282 nepageidaujami įvykiai. Įgyvendinant 2021-09-16 Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdžio nutarimus, 2021-10-26 organizuotas seminaras, skirtas nepageidaujamų įvykių stebėsenos kokybės gerinimui ir pasidalijimui gerąją praktika, kuriame dalyvavo apie 200 dalyvių. 2022-02-17 informacija apie nepageidaujamų įvykių stebėsenos problemas paviešinta per Sveikatos apsaugos ministerijos organizuotą regioninį asmens sveikatos priežiūros įstaigų pasitarimą, kuriame dalyvavo visų regionų asmens sveikatos priežiūros įstaigų vadovai ar jų atstovai.Šiuo metu, siekiant tobulinti nepageidaujamų įvykių stebėseną, rengiamas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos ir valdymo aprašo, patvirtinto LR sveikatos apsaugos ministro 2010 m. gegužės 6 d. įsakymu Nr. V-401. pakeitimas. Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisijos posėdyje, vykusiame 2022-05-05, akcentuota, kad pagrindinė problema yra nepakankamas asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ypač ambulatorinių) įsitraukimas į nepageidaujamų įvykių stebėseną, beveik 2/3 įstaigų, kurios užsiregistravo kaip informacinės sistemos naudotojai, 2021 m. neužregistravo nei vieno nepageidaujamo įvykio. Posėdyje nutarta pritarti 2021 m. Nepageidaujamų įvykių ataskaitai ir siekiant gerinti nepageidaujamų įvykių registraciją ir dalintis gerąja praktika, vykdyti informacijos sklaidą apie NĮ stebėsenos rezultatus ir gerąją ASPĮ patirtį konferencijose, seminaruose, ASPĮ regioniniuose pasitarimuose, komitetuose.
Parengti medicinos normų rengimo ir atnaujinimo planą.
Sveikatos apsaugos ministras 2018-12-19 įsakymu Nr. V-1470 patvirtino medicinos normų rengimo ir atnaujinimo 2019, 2020 ir 2021 m. planus.
Patikslinti Panevėžio m. savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisykles bei 3 priedą, patvirtintas Panevėžio miesto savivaldybės tarybos 2016-10-26. sprendimu Nr. 1-326, detalizuojant balų skyrimo tvarką bei nurodant kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Įpareigoti už korupcijos prevencijos patikras atsakingus asmenis kontroliuoti, ar tikrinami rizikingi pirkimai ir ar rengiamos išvados.
Papildyti teisės aktą, reglamentuojantį nepageidaujamų įvykių stebėseną (sveikatos apsaugos ministro 2010-05-06 įsakymą Nr. V-401 ,,Dėl privalomų registruoti nepageidaujamų įvykių sąrašo ir jų registravimo tvarkos aprašo patvirtinimo“), įtraukiant nepageidaujamus įvykius, identifikuotus gavus pacientų skundus.
Parengti įstatymų pakeitimo projektus, kuriais būtų siūloma įteisinti žalos be kaltės modelį. Suderinti juos su suinteresuotomis šalimis ir pateikti LR Vyriausybei. Prireikus (gavus pastabų po pateikimo LR Vyriausybei) tikslinti įstatymų, įteisinančių žalos be kaltės modelį, pakeitimo projektus.
Seime priimtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 7, 8, 13, 20 straipsnių ir V skyriaus pakeitimo įstatymas (2019-07-18 Nr. XIII-2377). Įteisintas žalos be kaltės modelis paskatins atskleisti asmens sveikatos priežiūros specialistų klaidas ir imtis priemonių, kad jos nesikartotų, o patyrusiems žalą pacientams bus sudaryta galimybė greičiau ir paprasčiau gauti žalos atlyginimą.
Pristatyti sisteminių galiojančio teisinio reguliavimo peržiūrų gaires ir bandomojo vertinimo rezultatus praktikams ministerijose.
Vyriausybės kanceliarija informavo, kad priemonės įgyvendinimas prarado aktualumą, todėl neplanuojama tęsti veiklų, susijusių su gairių parengimu ir bandomojo vertinimo rezultatų pristatymu praktikams ministerijose. Tiek pilotinių galiojančio reguliavimo sisteminių peržiūrų atlikimas, tiek gairių parengimas šiuo metu nėra tokie aktualūs ir reikšmingi teisėkūros procese, atsižvelgiant į kitus teisėkūros proceso tobulinimo darbus, kurie vykdomi ir kurie sistemiškai ilgalaikėje perspektyvoje padengia sąlygas, kad teisinė sistema būtų aktuali, taikli ir proporcinga: 1) sustiprintas dėmesys duomenimis grįstiems teisės aktų projektams, žinojimui, kokias konkrečias problemas teisės aktų pakeitimais siekiama spręsti, įgyvendinimo mechanizmo išsigryninimui projekto svarstymo etape ir stebėsenos, ar po teisinio reguliavimo pakeitimo judama norėta kryptimi, nusistatymui ex ante fazėje, 2) stiprinama diskusija ir didinama paklausa ex post vertinimams atlikti (vis daugiau teisės aktų suplanuojami ex post vertinimai), 3) teisėkūros planavimo etapu Vyriausybėje (rengiantis Seimo sesijoms) kiekvienos siūlomos teisėkūros iniciatyvos atveju svarstoma, ar siūlomų teisės aktų pakeitimų reikia, ar jie apie tai, ko reikia keistinai susidariusiai situacijai, ar reikia tokios apimties reguliavimo, ar reguliavimas būtų savalaikis ir pan. Taip pat Vyriausybėje vadovaujamasi principu dėl sisteminės ir kompleksinės teisėkūros - teisėkūros subjektų prašoma sistemiškai keisti teisės aktus, išskirtiniais atvejais į Vyriausybės darbotvarkę traukiame nedidelius, taktinius įstatymų projektų pakeitimus (tik tais atvejais, kai valstybei atsirastų reikšmingos neigiamos pasekmės šių pakeitimų neatlikus kuo skubiau).
Pradėti finansinį skatinimą už naujo gerų darbo rezultatų rodiklio – antimikrobinių vaistinių preparatų skyrimas, teikiant vaikams pirmines ambulatorines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, vykdymą.
Ministro įsakymu (2019-07-17 Nr. V-838) įvedus Racionalaus antimikrobinių vaistų skyrimo vaikams rodiklį ir nustačius jo vertę sąlyginiais vienetais, pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros (PAASP) įstaigos nuo 2019-07-01 pradėtos skatinti už racionalų antimikrobinių vaistų skyrimą vaikams pagal šiuos rodiklius: siauro spektro antimikrobinių vaistų (fenoksimetilpenicilino) skyrimo dažnis ir bendras antimikrobinių vaistų skyrimo dažnis. Įvedus racionalaus antimikrobinių vaistų skyrimo rodiklius, įstaigų, kurios pasiekė geresnį rodiklio vykdymą, skaičius auga (rodikliai perskaičiuojami kas pusmetį, vertinant metinį gerų darbo rezultatų rodiklių vykdymą). Pagal siauro spektro antimikrobinių vaistų skyrimo dažnio rodiklį 2019-01-01 – 2019-12-31 laikotarpiu finansiškai skatintos 287 PAASP įstaigos (73 proc. visų PAASP įstaigų), 2019-07-01 – 2020-06-30 laikotarpiu – 294 įstaigos (74 proc.). Pagal bendro antimikrobinių vaistų skyrimo dažnio rodiklį 2019-01-01 – 2019-12-31 laikotarpiu finansiškai skatintos 38 įstaigos (10 proc.), 2019-07-01 – 2020-06-30 laikotarpiu – 60 įstaigų (15 proc.). Valstybinės ligonių kasos duomenimis, 2020 m. įstaigoms už racionalų antibiotikų vartojimą įgyvendinus nustatytus rodiklius skirta 4,2 mln. Eur.Įvedus šiuos gerų darbo rezultatų apmokėjimo rodiklius stebimas gerėjantis racionalaus antibiotikų vartojimo pokytis šalies mastu: daugiau skiriama siauro spektro antimikrobinių vaistų ir mažėįa bendras šių vaistų vartojimas PAASP grandyje.
Sunykusį turtą teisės aktų nustatyta tvarka nurašyti ir likviduoti, patikslinti šio turto kadastro duomenis (išregistruoti iš Nekilnojamojo turto registro).
Valstybei nuosavybės teise priklausantys sunykę pagalbinio ūkio paskirties pastatai (unikalūs Nr.: 3395-0001-1045, 3395-0001-1056, 3395-0001-1068, 70 kv. m.), adresu Vytauto g. 44, Simno m., Simno sen., Alytaus r. sav., kuriuos Alytaus r. savivaldybė valdė patikėjimo teise, išregistruoti iš Nekilnojamojo turto registro.
Pakeisti Raseinių r. savivaldybės aplinkosauginio švietimo, aplinkosaugos projektų finansavimo ir kontrolės taisykles, patvirtintas Raseinių r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2016-05-06 įsakymu Nr. A1-406, numatant finansuojamų projektų paraiškoje pamatuojamų siekiamų projekto rezultatų pateikimo skiltis.
Paskirti Valstybinę akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybą metodiškai vadovauti gydymo įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir įpareigoti parengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu (2018-11-23 Nr. V-1341) papildyti Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos nuostatai: tarnybai pavesta metodiškai vadovauti (teikti metodinę pagalbą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnyboms ir rengti medicininį auditą reglamentuojančius dokumentus. Vykdydama pavestą funkciją Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba 2019 m. atliko gydymo įstaigų apklausą dėl poreikio keisti teisės aktų nuostatas, reglamentuojančias vidaus medicininio audito funkcijas, dėl metodinės pagalbos poreikio. Gauti atsakymai (iš 85 įstaigų) išnagrinėti, ministerijai pateikti pasiūlymai Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo keitimui. Sukurtas ir tarnybos direktoriaus patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros paslaugų planinio konsoliduoto patikrinimo klausimynas, kurio dalis skirta gydymo įstaigų vidaus medicininio audito veiklai vertinti, priklausomai nuo rezultatų teikti rekomendacijas įstaigoms vidaus medicininio audito veiklai tobulinti. Parengtas ir tarnybos interneto svetainėje paskelbtas klausimynas gydymo įstaigų nuomonei apie tarnybos atliekamų patikrinimų organizavimą ir vykdymą gauti. Vidaus medicininiams auditoriams buvo teikiamos konsultacijos ir rekomendacijos sveikatos priežiūros paslaugų kokybei ir pacientų saugai gerinti; renkama ir ministerijai teikiama informacija, susijusi su gydymo įstaigų veiklos kokybės aspektais. Tarnybos interneto svetainėje sukurtas skyrelis „Metodinis vadovavimas medicinos auditoriams“, kuriame skelbiama tikslinė, vidaus medicininiam auditui aktuali informacija apie organizuojamus tobulinimo renginius, atsakymai į dažniausiai pateikiamus klausimus ir kt.
Peržiūrėti ir pakeisti sveikatos apsaugos ministro 2008-04-29 įsakymą Nr. V-338 „Dėl minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašo patvirtinimo“.
Sveikatos apsaugos ministerija su Valstybine akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba peržiūrėjo Minimalių asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės reikalavimų aprašą (patvirtintas 2008-04-29 įsakymu Nr. V-338). 2019-11-15 ministro įsakymu Nr. V-1296 patvirtinta nauja aprašo redakcija, kurioje plačiau išdėstyta Vidaus medicininio audito veiklos dalis. Nustatyti auditavimo principai, kurių turi laikytis vidaus medicinos auditoriai (nepriklausomumo, principingumo ir profesinio atidumo, sąžiningumo, konfidencialumo, įrodymais pagrįsto požiūrio). Praplėsta vidaus medicininio audito veikla: įtraukta diagnostikos, gydymo, slaugos protokolų, procedūrų ir kitų kokybės vadybos dokumentų taikymo įstaigoje priežiūra, sveikatos priežiūros specialistų veiklos, susijusios su asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kokybe, vertinimas ir kt. Aprašo pakeitimai įsigalioja 2020-05-01.
Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius diagnostikos ir gydymo metodikų rengimą ir atnaujinimą.
Ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1567 patvirtintas naujos redakcijos Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis ateityje ligų ir sveikatos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodiniai dokumentai bus rengiami laikantis vienodų rengimo, turinio, formos, taikymo, atnaujinimo reikalavimų.Naujai nustatyta metodinių dokumentų rengimo tvarka, jų sudedamosios dalys, parengtų projektų derinimo tvarka. Numatyta, kad teisės aktų nustatyta tvarka suderintas metodinis dokumentas tvirtinamas sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Taip pat reglamentuotas atnaujinimas: metodinis dokumentas persvarstomas ir prireikus atnaujinamas ne rečiau kaip vieną kartą per penkerius metus.Rengiant metodinius dokumentus, juose be kitų dalykų turi būti numatyta dalis „paciento kelio aprašymas“, kurioje nustatyta įvardyti konkrečius veiksmus ar priemones atliekančias gydymo įstaigas ir specialistus, nustatyta rengti nuodugnius protokolus ir algoritmus, įtraukiant ir diagnostikos bei gydymo eigos stebėseną, rezultatų pagal nustatytus rodiklius vertinimą.
Rengti metinę veiklos ataskaitą vadovaujantis Strateginio planavimo metodika ir atsižvelgiant į Vyriausybės kanceliarijos pateiktą koncepciją/rekomendacijas.
Teisinio reguliavimo pokyčiai iš esmės sudaro prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui: ministerijos 2022 m. veiklos ataskaita parengta vadovaujantis Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 (2022-12-14 nutarimo Nr. 1264 nauja redakcija) patvirtintos Strateginio valdymo metodikos ir 2019-02-13 nutarimu Nr. 135 (2023-01-11 nutarimo Nr. 25 nauja redakcija) patvirtinto Viešojo sektoriaus subjekto metinės veiklos ataskaitos, viešojo sektoriaus subjektų grupės metinės veiklos ataskaitos ir Vyriausybės veiklos ataskaitos rengimo tvarkos aprašo nuostatomis.
Sukurti pavyzdinius metodinių dokumentų rengimo, taikymo bei atnaujinimo standartus (iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų bendrai finansuojamas projektas Nr. 10.1.3-ESFA-V-918-01-0009 „Paslaugų kokybės gerinimas, parengiant pagrindines mirties priežastis lemiančių ligų, sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros standartus“).
Ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1567 patvirtintas naujos redakcijos Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas, kuriuo vadovaujantis ateityje ligų ir sveikatos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodiniai dokumentai bus rengiami laikantis vienodų rengimo, turinio, formos, taikymo, atnaujinimo reikalavimų. Naujai nustatyta metodinių dokumentų rengimo tvarka, jų sudedamosios dalys (be kitų dalykų turi būti numatyta dalis „paciento kelio aprašymas“, kurioje nustatyta įvardyti konkrečius veiksmus ar priemones atliekančias gydymo įstaigas ir specialistus, rengti nuodugnius protokolus ir algoritmus, įtraukiant ir diagnostikos bei gydymo eigos stebėseną, rezultatų pagal nustatytus rodiklius vertinimą), parengtų projektų derinimo tvarka. Numatyta, kad teisės aktų nustatyta tvarka suderintas metodinis dokumentas tvirtinamas sveikatos apsaugos ministro įsakymu. Taip pat reglamentuotas atnaujinimas: metodinis dokumentas persvarstomas ir prireikus atnaujinamas ne rečiau kaip vieną kartą per penkerius metus. Patvirtinti Greitosios medicinos pagalbos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-07 įsakymas Nr. V-732) ir Slaugos metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašas (2021-04-21 įsakymas Nr. V-882).Pagal šiuos dokumentus parengti pagrindines mirties priežastis Lietuvoje lemiančių ligų ir sveikatos sutrikimų integruotos sveikatos priežiūros (prevencijos, diagnostikos, gydymo, medicininės reabilitacijos, slaugos ir kt.) metodinių dokumentų paketai šioms 13 būklių: 1) išeminės širdies ligos, 2) smegenų kraujagyslių ligos (insultas), 3) plaučių piktybinis navikas, 4) savižudybė, 5) kolorektalinis piktybinis navikas, 6) kepenų cirozė ir fibrozė, 7) kepenų piktybinis navikas, 8) skrandžio piktybinis navikas, 9) pneumonija, 10) bronchinė astma, 11) lėtinė obstrukcinė plaučių liga, 12) prostatos piktybinis navikas, 13) sunkios traumos (politraumos). Metodinių dokumentų paketai suderinti su atitinkamomis sveikatos priežiūros specialistų organizacijomis (gydytojų ar slaugytojų draugijomis), universitetais, rengiančiais gydytojus, universitetų ligoninėmis, Valstybine ligonių kasa. 2021 m. rugsėjo-spalio mėn. kaip naudotis parengtais metodiniais dokumentais, apmokyti 1 702 sveikatos priežiūros specialistai.
Atsižvelgiant į naujai patvirtintą KAS programų struktūrą, parengti 2028–2030 m. Krašto apsaugos ministerijos strateginį veiklos plano projektą, kuris užtikrintų informacijos atsekamumą tarp KAS SPP prioritetų ir KAM SVP tikslų, uždavinių, priemonių ir rodiklių.
Švietimo, mokslo ir sporto ministras įpareigojo Valstybinio studijų fondo direktorių pašalinti Valstybės kontrolės audito metu nustatytus trūkumus ir iki 2023-12-31 atlikti šiuos darbus:•organizuoti apskaitos tvarkymą ir užtikrinti ataskaitų rinkinių sudarymą, pateikimą ir paskelbimą, laikantis teisės aktų reikalavimų;•įvertinti atsakingų asmenų veiklą apskaitos srityje ir priimti sprendimą dėl jiems nustatytų funkcijų (ne)vykdymo;•organizuoti dokumentų, reglamentuojančių VSF finansinę apskaitą ir vidaus kontrolę, parengimą.
Bus patikslintas Širvintų rajono savivaldybės tarybos 2017-08-10 sprendimu Nr. 1-192 „Dėl Širvintų rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos finansavimo pajamų ir išlaidų planavimo, lėšų apskaitos, vykdymo ir kontrolės, ataskaitų teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtintas tvarkos aprašas.
Bus patikslintos ir papildytos projektų paraiškos formos.
Vadovaujantis Lietuvos kultūros tarybos administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairėmis (kultūros ministro įsakymai: 2017-08-25 Nr. ĮV-904 (2021-08-27 įsakymo Nr. ĮV-1019 redakcija), 2021-12-29 Nr. ĮV-1487) patvirtintos finansuojamų sričių projektų paraiškų formos (Lietuvos kultūros tarybos pirmininko įsakymai: 2021-10-04 Nr. KRF-59(1.15E), 2022-01-11 Nr. KMPF-3(1.15E)). Projekto paraiškoje nustatyta rengėjui pateikti planuojamas projekto veiklas ir jų pamatuojamus siektinus rezultatus, kurie finansavimo skyrimo atveju bus perkelti į pasirašomą finansavimo sutartį, įpareigojant juos įgyvendinti.
Įvertinti ir, prioritetizavus, įgyvendinti anksčiau atliktų funkcijų peržiūrų, Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir ekspertų teiktas rekomendacijas dėl veiklos efektyvumo ir tobulinimo, kultūros sistemos ir pavaldžių įstaigų bendrųjų funkcijų centralizavimo ir optimizavimo; jas atsirinkti, prioritetizuoti ir įsitraukti į ministerijos veiklos planus.
Ministerija, vykdydama Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairių, patvirtintų Vyriausybės 2018-05-15 nutarimu Nr. 495, reikalavimus:- parengė Tautinių mažumų departamento nuostatų pakeitimus, kurie buvo patvirtinti Vyriausybės 2020-03-10 nutarimu Nr. 210; - kultūros ministro 2019-12-13 įsakymu Nr. ĮV-827 buvo patvirtintos Muziejaus valdymo tobulinimo gairės, reglamentuojančios reikalavimus muziejų struktūrai ir darbuotojams (remiantis jomis peržiūrima ir tikslinama nacionalinių ir respublikinių muziejų struktūra bei nuostatai); - kultūros ministro 2020-07-07 įsakymu Nr. ĮV-960 buvo patvirtinta nauja Kultūros paveldo departamento struktūra, susieta su Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme ir kituose teisės aktuose įtvirtintomis šios institucijos funkcijomis.Ministerijos teigimu, Kultūros ministerijos ir kultūros ministro valdymo srityse veikiančių įstaigų struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su galiojančia Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl įgyvendinti ankstesnių Vyriausybių metu teiktas rekomendacijas, kurios, ministerijos nuomone, neatitinka galiojančių teisės aktų, netikslinga.Kadangi tolimesnių veiksmų ministerija imtis neketina, stebėseną baigiame.
Parengti ir pateikti informaciją Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui apskaitos trūkumams ištaisyti, t. y. užregistruoti kiekvieno atskiro žemės sklypo įsigijimo savikainą, vertės padidėjimą ar sumažėjimą, finansavimo sumas, tikrosios vertės rezervą.
Lietuvos automobilių kelių direkcija atliko žemės sklypų ir pažymų, gautų iš Nacionalinės žemės tarnybos, bet šiuo metu valdomų tarnybos arba kurių sklypų plotas pateiktas pažymoje tikslintinas, inventorizaciją ir jų pažymas grąžino tarnybai (2019-08-30 raštas Nr.(14.6)2-4424 „Dėl dokumentų gražinimo“). Finansų ministerija 2020-06-04 parengė metodines rekomendacijas (Nr. TR-12/2020-04(1)) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“. Direkcija, gavusi iš Nacionalinės žemės tarnybos patikslintus duomenis ir tinkamus įregistruoti VĮ Registrų centre žemės sklypus, 2019 m. įregistravo juos apskaitoje pagal šias metodines rekomendacijas.
Atlikti išsamią šios srities specializuotiems pareigūnams būtinų įrankių poreikių analizę, teikti siūlymus dėl jų įsigijimo, diegimo.
Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją nustatyti prioritetinius projektų atrankos kriterijus ir veiksmus (pvz., pirmiausia renovuoti pastatus, kurie šilumai gaminti ir (ar) karštam vandeniui ruošti naudoja iškastinį kurą, skatinti AEI diegimą, numatyti priemones CŠT plėtrai, kompleksinių kvartalinių projektų įgyvendinimas ar pan.), kuriais, atsižvelgus į Direktyvos 2010/31/ES reikalavimus būtų siekiama, kad 2050 m. pastatai būtų nepriklausomi nuo iškastinio kuro.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministerija informavo, kad šioje strategijoje nustatytos prioritetinės pastatų grupės: aukštas prioritetas turi būti skiriamas žemo energinio efektyvumo (ENK ≤D) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą, ir jo nenaudojantiems, vidutinis – vidutinio energinio efektyvumo (ENK C) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą, ir jo nenaudojantiems, žemas – aukšto energinio efektyvumo (ENK ≥ B) pastatams, naudojantiems iškastinį kurą.Be to, 2022-06-30 Seime priimti įstatymų pakeitimai dėl Mažosios renovacijos: Šilumos ūkio įstatymo Nr. IX-1565 2, 20, 23, 24 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymas; Valstybės paramos daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo Nr. I-2455 3 straipsnio pakeitimo įstatymas.
Atlikti Šiaulių r. švietimo įstaigų aplinkosauginio švietimo ir ugdymo projektų rėmimo tvarkos aprašo pakeitimus, susijusius su vertinimo kriterijais.
Bus parengta ir patvirtinta Pakruojo r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka.
Bus parengta Pasvalio r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka ir pateikta tvirtinimui Pasvalio r. savivaldybės Tarybai.
Bus parengti Varėnos r. savivaldybės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo nuostatų, Medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinių priemonių diegimo Varėnos rajone projektų vertinimo komisijos nuostatų ir Varėnos rajono savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skirstymo komisijos nuostatų pakeitimai, kuriuose bus detalizuota balų skyrimo tvarka ir nurodyta, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Detalizuoti įsigyjamų programų vertinimo balų skyrimo tvarką, nurodant, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Koreguoti 2018-04-06 įsakymu Nr. AĮ-369 patvirtintą Utenos r. savivaldybės gamtosauginės veiklos projektų finansavimo tvarkos aprašą.
Mažeikių r. savivaldybės administracija parengs ir Mažeikių r. savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu patvirtins Mažeikių r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.
Atlikti policijos įgyvendinamų nusikaltimų prevencijos priemonių poveikio vertinimo analizę.
Vidaus reikalų ministerija 2024-11-22 pateikė Vyriausybei ir suinteresuotoms institucijoms siūlymus dėl nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio. Siūlymams pritarus bus priimtas sprendimas dėl numatomos policijos įgyvendinamų nusikaltimų prevencijos priemonių poveikio vertinimo analizės.
Bus patikslintas ir papildytas Ekspertų darbo reglamentas bei kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sričių ir programų projektų vertinimo prioritetų ir kriterijų balų aprašai.
2021-11-23 priimtas Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-696, kuriuo nuo 2022-01-01 Kultūros rėmimo fondo įstatymas su visais pakeitimais ir papildymais pripažinti netekusiais galios. Kultūros ministro 2022-05-26 įsakymu Nr. ĮV-496 patvirtintų Lietuvos kultūros tarybos administruojamomis lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairių ir stipendijų kultūros ir meno kūrėjams skyrimo tvarkos apraše numatyta paraiškų vertinimo ir projektų vykdymo priežiūros tvarka, gairių prieduose (sričių ir programų finansavimo sąlygose) atnaujintas veiklų vertinimo kriterijų ir jų balų aprašas, kuriame patikslintas kriterijus „Projekto vadyba (vertinant šį kriterijų vertinama projekto komanda, jos kompetencija, lėšų pritraukimas ir veiklų kalendorius. Visos šios vertinimo kriterijaus dalys yra vienodos svarbos) – nuo 0 iki 10 balų“ ir taip numatytas kriterijaus lyginamasis svoris. Detalios balų skyrimo taisyklės nustatomos Tarybos narių susirinkimo tvirtinamuose Tarybos finansuojamų sričių ir programų vertinimo prioritetų ir (ar) kriterijų balų aprašuose.
Bus patikslintas Palangos m. savivaldybės visuomenės aplinkosauginio švietimo projektų rėmimo tvarkos aprašas.
Bus rengiamas ir tvirtinamas Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skyrimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti tvarkos aprašas.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus įsakymu paskirtam asmeniui apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus pateikti VTPT direktoriui.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos prie SAM direktoriaus 2025-01-16 įsakymu Nr. 12P-2 paskirtas VTPT Respublikinio teismo psichiatrijos skyriaus ekspertas apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus 2025-04-29 pateikė VTPT direktoriui
Klaipėdos r. savivaldybė patvirtins Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.
Kontrolės priemonės bus numatytos rengiamoje Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarkoje.
Atlikus analizę ir kartu su kompetentingomis institucijomis įvertinus riziką dėl paslaugų sutarčių atitikim darbo sutarčių požymiams, parengti veiksmų planą.
Parengta ir patvirtinta Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka.
Parengtas Visagino savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos aprašas.
Parengti Jonavos r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšų skyrimo medžiojamųjų gyvūnų daromos žalos prevencinėms ir kitoms priemonėms finansuoti komisijos darbo nuostatus.
Patikslinti Panevėžio m. savivaldybės aplinkosaugos švietimo projektų rengimo, finansavimo ir kontrolės taisykles, patvirtintas Panevėžio m. savivaldybės tarybos 2016 m. spalio 26 d. sprendimu Nr. 1-326.
Kas antrus metus atlikti įmonių apklausą, leidžiančią įvertinti Valstybinės darbo inspekcijos vykdytų prevencinių priemonių žinomumą ir naudingumą.
Valstybinė darbo inspekcija (VDI) 2021 m. IV ketvirtyje atliko įmonių apklausą (prieš tai apklausa buvo atlikta 2019 m.), kurios metu buvo įvertintas VDI vykdytų prevencinių priemonių žinomumas. Apklausos metu įmonėms buvo pateiktas klausimas, ar teko girdėti apie VDI vykdomas šviečiamąsias prevencines priemones (informacines kampanijas, rekomendacijas, seminarus, prevencinius laiškus) ir jomis pasinaudoti. Rezultatai parodė, kad apie VDI švietėjišką veiklą žino mažiau nei 50% visų apklaustų įmonių ir šis rodiklis turi tendenciją mažėti. (2019 m. siekė 59 proc. tarp tikslinės grupės įmonių, 2021 m. – 47 proc.). Apklausos metu kai kurios įmonės įvardijo, kad galėtų būtų daugiau informacinės skaidos per įvairesnius kanalus bei pateikė siūlymus vykdyti daugiau prevencinių ir informacinių priemonių, teikti kuo daugiau informacijos, daugiau šviesti pradedantįjį verslą, dalintis gerąja praktika. Apklausos rezultatai paskelbti VDI tinklapyje skiltyje Administracinė informacija > Viešosios nuomonės tyrimas > Valstybinės darbo inspekcijos žinomumo ir vertinimo tyrimas 2021 (įmonių apklausa).Apklausos metu nebuvo vertinamas VDI vykdomų prevencinių priemonių naudingumas. VDI informavo, kad priemonių naudingumo vertinimas neplanuojamas atlikti. Todėl laikome priemonę įgyvendinta iš dalies ir stebėsena baigiama.
Kas ketvirtį apskaičiuoti nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamą šios kontrolės rezultatyvumo rodiklį, nustatant jį kaip patikrinimų, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje santykis.
Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) už 2019 m. apskaičiavo nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklį, palygindama patikrinimus, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje. 2019 m. šis rodiklis siekė 30,4 proc. (iš 7141 atliktų patikrinimų buvo 2172 atvejai, kai nustatyta asmenų, dirbusių nelegaliai, nedeklaruotą darbą, įdarbintų nesilaikant užsieniečių įdarbinimo tvarkos). VDI 2020 metų veiklos plane nustatytas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 35 proc. Nuo 2020 m. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi) pradėtas vertinti kas ketvirtį. 2020 m. I ketvirtį apskaičiuotas 41,7 proc. rezultatyvumas (iš 765 atliktų patikrinimų buvo 319 atvejų, kai nustatyta nelegaliai dirbusių asmenų), 2020 m. I pusmetį – 40,1 proc. (iš 1391 atliktų patikrinimų 558 atvejais nustatyta nelegaliai dirbusių asmenų), 2020 m. III ketvirtį – 37,3 proc., 2020 m. – 38,8 proc. Vertinimo rodikliai ir jų įvykdymo reikšmės apskaičiuojami kaupiamuoju būdu – nuo ataskaitinių metų pradžios. Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis įtrauktas į VDI teritorinių skyrių 2021 m. planines užduotis (2020-12-22 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-364), nustatyta siektina reikšmė – 36 proc. 2021 m. I ketv. nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 37,5 proc.Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje (VDI 2020 m. veiklos ataskaitoje).
Savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos pokyčių kryptis siūlyti įtraukti į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą
Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reikšmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reikšmė).
Patikslinti Atliekų tvarkymo programą reglamentuojantys teisės aktai, nustatant pirmumo vertinimo kriterijų taikymo tvarką, skiriant dotacijas savivaldybėms.
Patikslinti Vilniaus m. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančius dokumentus, detalizuojant balų skyrimo tvarką ir nurodant, kokiems požymiams esant, koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas.
Patvirtinta Tauragės r. savivaldybės Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarka.
Vyriausybės 2019-05-29 nutarimu Nr. 520 „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį teismą“, prašoma ištirti, ar nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų, finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, neprieštarauja Lietuvos Konstitucijai. Atsižvelgiant į tai, gavus Konstitucinio teismo išaiškinimą, bus imtasi atitinkamų veiksmų.
Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo 2020-11-03 nutarimui Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ įgyvendinti. Vyriausybė iki 2021 m. pabaigos planavo parengti ir pateikti Seimui virš 10 įstatymų ir su jais susijusių įstatymų pakeitimus: Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Biudžeto sandaros, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Miškų, Kultūros rėmimo fondo, Kino ir Nevyriausybinių organizacijų plėtros. Vyriausybė priemonę įgyvendino iš dalies. 2021 m. priimti 8 įstatymų pakeitimai, kurių pagrindu atsisakyta nuostatų, susijusių su šio finansavimo būdo taikymu. Rekomendacijos priemonės tolimesnę stebėseną tęsiame su tiesiogiai susijusios rekomendacijos "priėmus sprendimus dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo iš anksto teisės aktuose nustatyta mokesčių ir kitų pajamų dalimi taikymo apimties, nustatyti šio finansavimo būdo taikymo atvejus ir tikslus, pagrįsto skiriamų lėšų dydžio nustatymo ir peržiūrėjimo tvarką, atsiskaitymo už šiuo būdu finansuojamos veiklos rezultatus ir lėšų panaudojimą tvarką" įgyvendinimu, kol bus priimti visi suplanuoti įstatymų pakeitimai.
Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti konkrečias nelegalaus darbo prevencijos priemones.
Nuo 2019 m. patvirtintuose Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) metiniuose veiklos planuose pradedama planuoti daugiau konkretesnių nelegalaus darbo prevencijos priemonių, numatomas planuojamų renginių ir auditorijos skaičius.2021 m. Valstybinės darbo inspekcijos veiklos plane (patvirtintas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389) suplanuota derinti nelegalaus darbo kontrolę su visuomenės informavimu ir švietimu šio darbo žalos klausimais, vykdant viktoriną jaunimui apie legalaus darbo privalumus, nelegalaus darbo prevencijai skirtą reklaminę kampaniją, ne mažiau kaip 210 konsultacinių, švietėjiškų renginių nelegalaus darbo žalos klausimais, teikiant prioritetą jaunimui. Taip pat numatyta siųsti įspėjamuosius laiškus (ne mažiau kaip po 30) ir bendro pobūdžio prevencinius laiškus (ne mažiau kaip po 100) didžiausios rizikos įmonėms, kuriose dirba komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių, taip pat viešojo maitinimo paslaugų srityje veikiančioms rizikingoms įmonėms. Planuojama VDI interneto svetainėje skelbti komandiruotiems darbuotojams aktualią informaciją ir apibendrintą informaciją apie atliktus nelegalaus darbo patikrinimus.
Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti kontrolės rezultatyvumo reikšmę – patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykį su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi.
Nuo 2020 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos planuose nustatomas nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas, kuris apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykis su visų atliktų patikrinimų nelegalaus darbo srityje skaičiumi (iki 2020 m. rezultatyvumo rodiklis buvo tvirtinamas kaip nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų skaičiaus santykis su visais patikrinimais).Valstybinės darbo inspekcijos 2021 metų veiklos plane, patvirtintame socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389, nustatyta nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė – ne mažiau nei 36 proc.Per 2020 m. VDI nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumą reikšmingai padidino nuo 30,4 iki 38,8 proc. Kadangi šio rodiklio pasiekimas priklauso ne tik nuo VDI, bet ir nuo išorės veiksnių – teismų priimamų sprendimų nelegalaus darbo bylose, VDI darė pažangą rengiant ir teikiant kokybiškus įrodymus teismams šiose bylose.
Peržiūrėti ir papildyti Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo tarybos sprendimu patvirtintą projektų, finansuojamų Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis, konkursų organizavimo ir šių projektų finansavimo sutarčių sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašą.
Planuojama patvirtinti Kelmės r. savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų atrankos tvarką.
Siekiant Savivaldybės aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos lėšomis finansuojamų projektų objektyvios ir skaidrios atrankos bei efektyvaus savivaldybės biudžeto lėšų panaudojimo, atrenkant finansuojamus projektus, savivaldybės administracija numatys taikyti vertinimo balų sistemą.
Kas pusmetį apskaičiuoti rodiklį, parodantį, kokia procentinė dalis visų nustatytų nelegalaus (neteisėto) darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.
Valstybinė darbo inspekcija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (VDI) nuo 2020 m. I ketvirčio pradėjo skaičiuoti nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklį – nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykį. VDI atliktos analizės duomenimis 2020 m. I ketvirtį nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas buvo 26,7 proc. (iš 303 nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų 81 nelegalaus/neteisėto darbo atvejis buvo įteisintas), 2020 m. I pusmetį – 33,4 proc. (iš 557 nustatytų nelegaliai dirbusių asmenų 186 atvejai įteisinti), 2020 m. III ketvirtį – 40,4 proc., 2020 m. – 38,1 proc. Vertinimo rodikliai ir jų įvykdymo reikšmės apskaičiuojami kaupiamuoju būdu – nuo ataskaitinių metų pradžios. 2020 metų VDI veiklos plane patvirtintas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo (nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis) kriterijus ir jo siektina reikšmė – ne mažiau nei 30 proc.Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis įtrauktas į VDI teritorinių skyrių 2021 m. planines užduotis (patvirtintas 2020-12-22 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-364), nustatyta jo siektina reikšmė – 31 proc. 2021 m. I ketv. duomenimis, apskaičiuotas nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 32,2 proc. Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo rodiklis apskaičiuojamas periodiškai kas ketvirtį, apskaičiuoti metiniai rodikliai skelbiami viešai VDI interneto svetainėje (VDI 2020 m. veiklos ataskaitoje).
Parengti ir patvirtinti Valstybinės darbo inspekcijos inspekcinės veiklos organizavimo 2020 metais tvarką bei Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų kontrolės organizavimo 2020 metais tvarką: numatyti būtinybę remiantis rizikingumo vertinimu sudaryti nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos klausimais planine tvarka tikrintinų ūkio subjektų, išskyrus savarankiškai dirbančius asmenis, ir tikrintinų objektų sąrašus.
Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2019-12-16 įsakymu Nr. EV-360 nustatyta Valstybinės darbo inspekcijos (toliau - VDI) inspekcinės veiklos organizavimo 2020 metais tvarka ir patvirtinta Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų kontrolės organizavimo tvarka. Numatyta, kad planiniams patikrinimams atlikti subjektai atrenkami Rizikingumo vertinimo sistemoje (toliau - RVS) automatiniu būdu suformuojant didžiausios rizikos subjektų sąrašus, atrenkamų įmonių skaičių apribojant VDI teritoriniam skyriui patvirtintų patikrinimų skaičiumi. Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo patikrinimams statybviečių ir statybos tikrintinų objektų sąrašas parengiamas pagal tikrintinų objektų rizikingumo vertinimo kriterijus nustatantį tvarkos aprašą.Rizikingiausių ūkininkų bei rizikingiausių laikinojo įdarbinimo įmonių tiksliniai planiniai patikrinimai nelegalaus darbo srityje organizuojami pagal VDI Neteisėtos veiklos skyriaus suformuotus didžiausios rizikos ūkininkų ir laikinojo įdarbinimo įmonių sąrašus. Rizikingumo vertinimo kriterijus ir rodiklius, kuriais remiantis bus atliekama rizikingų subjektų (ūkininkų ir laikinojo įdarbinimo įmonių) atranka ir sudaromi planine tvarka tikrintinų ūkio subjektų sąrašai, planuojama patvirtinti vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymais.
Ministerijos užsakomos paslaugos, kurios nėra priskirtinos eksperimentinei plėtrai, bus įsigyjamos pagal Viešųjų pirkimų įstatymą.
Žemės ūkio ministerija informavo, kad eksperimentinės plėtros paslaugų pirkimai bus vykdomi vadovaujantis Viešųjų pirkimų įstatymo 15 str. nuostatomis. Ministerijos užsakomosios paslaugos, kurios nėra priskirtos eksperimentinei plėtrai, bus įsigyjamos pagal šio įstatymo nuostatas. Kitos sutartys dėl lėšų skyrimo su Lietuvos socialinių mokslų centru nebus sudaromos.
Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklos planuose patvirtinti realias darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės vertinimo rodiklių reikšmes, atsižvelgiant į praėjusių metų veiklos rezultatus.
Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) 2021 m. veiklos plane, patvirtintame socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-05-21 įsakymu Nr. A1-389, darbuotojų saugos, sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės vertinimo rodiklių reikšmės suplanuotos įvertinus praėjusių 3 metų VDI veiklos rezultatus bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje, VDI veiklos prioritetus. Nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektina reikšmė 2021 m. nustatyta 36 proc., kai 2019 m. pradėjus skaičiuoti šį rodiklį kaip patikrinimų, kurių metu nustatyti nelegalaus darbo atvejai, skaičiaus santykį su visų nelegalaus darbo patikrinimų skaičiumi, faktinė jo reikšmė buvo 30,4 proc. Nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo siektina reikšmė 2021 m. nustatyta 95 proc., padidinus nuo 85 proc. siektinos reikšmės, planuotos 2017 ir ankstesniais metais (2019-2020 m. faktinė reikšmė 97–99 proc.). Nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo (įteisintų nustatytų nelegalaus darbo atvejų dalis) siektina reikšmė nustatyta 31 proc., šį rodiklį pradėjus planuoti 2020 m. jo siektina reikšmė nustatyta 30 proc.). 2021 m. veiklos plane taip pat nustatytas minimalus patikrinimų, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė, skaičius – 4000, planinių patikrinimų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų pažeidimų prevencijos klausimais skaičius – 1390, patikrinimų, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra, skaičius – 500.
Nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos planinius patikrinimus vykdyti pagal tikrintinų ūkio subjektų, išskyrus savarankiškai dirbančius asmenis, ir tikrintinų objektų sąrašus.
Įgyvendindama priemonę, Valstybinės darbo inspekcija (VDI) 2020 metais planinių tikrinimų sistemą pakeitė taip, kad planiniai patikrinimai būtų vykdomi pagal sudarytus sąrašus. Pagal VDI patvirtintus didžiausios rizikos įmonių, įstaigų ir organizacijų automatinės atrankos bendriniams planiniams patikrinimams atlikti kriterijus Rizikingumo vertinimo sistemoje suformuoti ir patvirtinti subjektų sąrašai bendriniams planiniams patikrinimams atlikti (dėl šalyje paskelbto karantino, 2020 m. II ketv. sąrašai buvo formuojami ir patikrinimai atliekami tik birželio mėn.). Numatyta (2020-02-20 įsakymu Nr. EV-43), kad visos į sąrašus patekusios įmonės planiniams patikrinimams imamos eilės tvarka pradedant nuo pačių rizikingiausių įmonių ir negali būti praleistos VDI teritorinio skyriaus vedėjo nuožiūra be objektyvių (įsakyme numatytų) priežasčių. Tiksliniams nelegalaus darbo bei darbuotojų saugos ir sveikatos planiniams patikrinimams (išskyrus nelegalaus darbo patikrinimus statybos objektuose) nustatyti (2020-02-20 įsakymu Nr. EV-43) papildomi didžiausios rizikos įmonių, įstaigų ir organizacijų automatinės atrankos kriterijai atskiriems ekonominės veiklos sektoriams. Subjektų sąrašai šiems patikrinimams atlikti pagal nustatytus atrankos kriterijus automatiniu būdu formuojami Rizikingumo vertinimo sistemoje ir tvirtinami VDI teritorinių skyrių vedėjų potvarkiais. Patvirtinti 2020 m. sausio – gruodžio mėn. tikrintinų subjektų sąrašai. Pagal VDI patvirtintus (2020-03-25 įsakymu Nr. EV-81) statybos objektų (statybviečių) rizikingumo vertinimo kriterijus ir nustatytą tvarką VDI teritoriniuose skyriuose sudaryti ir skyrių vedėjų patvirtinti statybos objektų (statybviečių), tikrintinų planine tvarka nelegalaus darbo kontrolės klausimais 2020 m. sausio-gruodžio mėnesiais, sąrašai. VDI Neteisėtos veiklos skyrius vertina, ar VDI teritoriniuose skyriuose atliekant statybos objektų atranką nelegalaus darbo kontrolei vykdyti vadovaujamasi nustatyta tvarka. Nustačius trūkumus, siekiant užtikrinti efektyvesnę statybos objektų atranką ir jos organizavimo procedūrų tinkamą vykdymą, pateikti siūlymai jiems šalinti. VDI teritoriniai skyriai nuo 2020 metų planinius patikrinimus vykdo pagal skyrių vedėjų patvirtintus sąrašus.
Parengti ir patvirtinti Nelegalaus, nedeklaruoto darbo atvejų ir užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklių pakeitimus: nustatyti, kad nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamas šios kontrolės rezultatyvumo rodiklis, kuris apskaičiuojamas kaip patikrinimų, kurių metu nustatyta nelegalaus darbo atvejų, su visais atliktais patikrinimais nelegalaus darbo srityje santykis.
Patvirtintos (2019-12-16 Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-363) Nelegalaus ir nedeklaruoto darbo, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės, kuriomis nelegalaus darbo kontrolės pakankamumo įvertinimo rodikliai papildyti nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo rodikliu – nustatytų nelegaliai (neteisėtai) dirbusių asmenų atvejų ir nelegalaus (neteisėto) darbo patikrinimų skaičiaus santykis, procentais. Pagal šias taisykles Valstybinė darbo inspekcija skaičiuos dvi kontrolės rezultatyvumo vertinimo reikšmes: nelegaliai dirbusių asmenų ir patikrinimų skaičiaus santykį bei nelegalaus darbo atvejų ir patikrinimų skaičiaus nelegalaus darbo srityje santykį.
Vykdant Lietuvos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos (VDI) prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2019 m. veiklos plane numatytą priemonę „Vykdyti gyventojų apklausą apie VDI veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą“, į apklausą įtraukti klausimus, leidžiančius įvertinti tais metais VDI vykdytų konkrečių prevencinių priemonių žinomumą ir naudingumą.
2019 m. pabaigoje Valstybinės darbo inspekcijos užsakymu UAB „Spinter tyrimai“ atliko dvi apklausas: gyventojų ir verslo nuomonei apie Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą išsiaiškinti.Vykdant gyventojų apklausą apie VDI veiklos ir teikiamų paslaugų žinomumą, į ją buvo įtraukti klausimai apie VDI vykdytų informacinių kampanijų matomumą ir poveikį. Respondentų buvo teiraujamasi apie tris VDI informacines kampanijas: „Nešvaistyk ateities – dirbk legaliai“, „Nebijok klausti“, „Atsargiai – aukštis!“.Apklausos metu nustatyta, kad VDI šviečiamųjų priemonių žinomumas (matomumas) siekia apie trečdalį (31 proc. respondentų tikrai matė arba mano, kad matė VDI reklamas). Atsakydami apie reklamų poveikį, 54 proc. respondentų nurodė, kad reklamos privertė susimąstyti, daugiau nei penktadalis (apie 28 proc.) respondentų teigė, kad žiūrėdami galvojo, kas jose sakoma, bet pernelyg nesusimąstė.
Parengti teisės aktus, kuriuose būtų nustatoma, kad su viena asmens sveikatos priežiūros įstaiga sudaroma tik viena sutartis dėl visų paslaugų.
Nuo 2020-09-01 įsigaliojo tvarka, kuria nustatyta, kad gydymo įstaiga dėl visų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir apmokėjimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugas) sutartį sudaro su ta Teritorine ligonių kasa, kurios veiklos zonoje yra įstaigos buveinė (sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymas Nr. V-1563 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2019-12-18 įsakymo Nr. V-1051 „Dėl Teritorinių ligonių kasų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų sutarčių sudarymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“).
Atsižvelgiant į Gynybos resursų tarybos priimtus sprendimus, įsigyti ir įdiegti modernią, integruotą informacinę sistemą krašto apsaugos sistemos gynybos planavimo procesuose.
Parengti ir patvirtinti Nelegalaus, nedeklaruoto darbo atvejų ir užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklių pakeitimus: nustatyti, kad nelegalaus ir nedeklaruoto darbo bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų prevencijos ir kontrolės pakankamumui įvertinti naudojamas ir rodiklis, parodantis, kokia dalis nustatytų nelegalaus (neteisėto) darbo atvejų buvo įteisinta atlikus patikrinimus.
Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu 2019-12-16 NR. EV-363 patvirtintos Nelegalaus ir nedeklaruoto, nedeklaruotos savarankiškos veiklos atvejų bei užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimų tyrimo ir apskaitos taisyklės. Taisyklėse nustatyta, kad nelegalaus darbo kontrolės pakankamumui matuoti būtų skaičiuojamas nustatytų nelegalaus darbo atvejų ir nelegalaus darbo atvejų, kurie buvo įteisinti atlikus nelegalaus darbo patikrinimus, santykis.
Planuojant ir pasirenkant paveikiausias prevencines priemones, atlikti analizę ir atsižvelgti į Valstybinės darbo inspekcijos vykdytų apklausų rezultatus, kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų bei užsienio šalių gerosios praktikos pavyzdžius.
Valstybinė darbo inspekcija (VDI) 2020 m. atliko taikomų prevencinių priemonių, užsienio šalių bei kitų prevencinę veiklą vykdančių įstaigų gerosios praktikos analizę nelegalaus, nedeklaruoto darbo, darbo teisės ir nelaimingų atsitikimų srityse. Nelaimingų atsitikimų ir darbo teisės srityse atlikus analizę padarytos išvados, kad užsienio šalyse ir kitose priežiūros institucijoje taikomos panašios prevencinės priemonės, todėl ateityje bus vykdomos tos pačios prevencinės priemonės: konsultaciniai renginiai, konsultacijos gyvai ir telefonu, informacija VDI internetiniame puslapyje, metodinės rekomendacijos, informacinės kampanijos, socialinės reklamos. Detalesnė analizė, išskiriant paveikiausias VDI vykdytas konkrečias prevencines priemones, lyginant su kitomis priemonėmis, neatlikta. Nelegalaus, nedeklaruoto darbo srityje atlikus analizę pateikti siūlymai prevencinių priemonių planavimui: įspėjamieji laiškai darbdaviams, pas kuriuos komandiruoti darbuotojai iš trečiųjų šalių; prevenciniai pokalbiai su atrinktų įmonių vadovais dėl mažo darbo užmokesčio, kitų su darbo teisės aktų pažeidimais galimų rizikų; prevencinė informacinė kampanija, skirta jaunimui. Taip pat siūloma vykdyti apklausas, siekiant nustatyti, ar taikomos prevencinės priemonės (pvz. laiškai įmonėms) turėjo poveikį, t. y. ar įmonės peržiūrėjo savo darbo apmokėjimo tvarką, didino darbo užmokestį, įdarbino daugiau darbuotojų ir pan. Atliktoje analizėje minimi gerosios praktikos pavyzdžiai (pvz., Lenkijos Respublikos valstybinės darbo inspekcijos vykdomas Ukrainos piliečių konsultavimas jų gimtąja kalba; Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento vykdoma prevencinė priemonė – mokomoji programa), kurie galėtų būti taikomi VDI, tačiau tokių prevencinių priemonių vykdyti neplanuojama.Kadangi atlikus analizes VDI taikomos paveikiausios priemonės, lyginant su kitomis, nebuvo išskirtos, neplanuojama vykdyti siūlomų apklausų, kad įvertinti prevencinių priemonių (įspėjamųjų laiškų) poveikį, be to, remiantis užsienio ar kitų institucijų taikomos gerosios praktikos patirtimi, papildomų prevencinių priemonių neplanuojama vykdyti, priemonės stebėseną baigiame.
Parengti teisės aktus, kuriuose būtų nustatoma, kad su viena asmens sveikatos priežiūros įstaiga sudaroma tik viena sutartis dėl stacionarinių paslaugų.
Atlikti Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis vykdomų veiklų projektų, mokslinių tyrimų ir socialinės reklamos, skirtos vaikų sveikatos stiprinimui, analizę.
Sveikatos apsaugos ministerijos pavedimu Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras atliko Valstybinio visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšomis vykdomų prevencinių projektų, mokslinių tyrimų ir socialinės reklamos, skirtos vaikų sveikatos stiprinimui, 2016-2019 m., 2020 m. analizes. Atliktose analizėse surinkti duomenys apie 2016-2019 m., 2020 m. finansuotus projektus, skirtas lėšas, projektuose dalyvavusių vaikų skaičių, tačiau nepateikta analizė apie vykdytų priemonių naudingumą, poveikį ir tikslingumą jas vykdyti ateityje. Sveikatos apsaugos ministerija pažymi, kad prevencinių projektų naudą vertina ekspertai prieš skiriant finansavimą pateiktai paraiškai. Projekto įgyvendinimo metu Fondo administravimo grupė organizuoja ekspertinį paraiškų vertinimą, tikrina ir tvirtina projektų veiklų įgyvendinimo ataskaitas, atlieka projektų įgyvendinimo priežiūrą, tikrina, ar tikslingai ir efektyviai naudojamos fondo lėšos. Todėl, ministerijos nuomone, papildomi projektų naudos vertinimai nėra tikslingi. Kadangi ministerija vykdytų priemonių naudingumo ir poveikio vertinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame.
Informuoti savivaldybių švietimo padalinių vadovus ir savivaldybių bei valstybinių bendrojo ugdymo mokyklų vadovus apie galimybę naudotis licencijomis, pvz., Microsoft Office 365 A3 (priemonė įgyvendinama kasmet).
Parengtas ir išsiųstas informacinis raštas savivaldybių administracijų švietimo skyrių vedėjams, valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovams, pedagoginių ir psichologinių tarnybų vadovams, formaliojo švietimo papildomą ugdymą organizuojančių mokyklų vadovams dėl 2026 – 2028 metų laikotarpiui centralizuotai įsigytų „Microsoft Office 365 A3“ programinės įrangos licencijų. Pateikta reikalinga informacija dėl mokyklų naudojamų licencijų atnaujinimo.
Ministerija, skirdama fondui lėšas 2020 metams, lėšų naudojimo sutartyje patikslins fondo veiklos vertinimo kriterijus.
Ministerija 2020-02-05 sutartyje Nr. S-239 nustatė tris vertinimo kriterijus, kurie sudarys prielaidas metų pabaigoje įvertinti Švietimo mainų paramos fondo atliktas veiklas kiekybiniu ir kokybiniu aspektais: įgyvendintų projektų ir išvykų į kitas šalis skaičių, priimtų sprendimų pagrįstumą (bus matuojama pagal gautų apeliacijų skaičių). Fondas atsakingas už Europos Sąjungos ir kitų tarptautinių švietimo programų ir iniciatyvų administravimą.
Atnaujinti ir patvirtinti programų ir viešųjų pirkimų sutarčių vykdymo kontrolės sistemą.
Užtikrinti, kad visi savivaldybių visuomenės sveikatos biurai savo interneto svetainėse ir kitais vyresnio amžiaus asmenims prieinamais kanalais skelbtų informaciją apie teikiamas visuomenės sveikatos paslaugas (veiklų tvarkaraštis, veiklų specifika, registracijos informacija ir pan.), kuriose kviečiami dalyvauti vyresnio amžiaus asmenys.
Peržiūrėti ir patikslinti Prašymų ir skundų nagrinėjimo bei asmenų aptarnavimo taisykles, parengti skundų ir prašymų atrankos kriterijus ir vykdyti atrinktų atvejų patikrinimus.
Vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2020-01-17 įsakymu Nr. EV-13 patvirtintos naujos redakcijos Prašymų ir skundų nagrinėjimo bei asmenų aptarnavimo Valstybinėje darbo inspekcijoje (VDI) taisyklės (pakeistos 2020-05-13 įsakymu), kuriose numatyta, kad prieš priimant sprendimą dėl skundo nagrinėjimo, įvertinamas galimas pažeidimo mastas pagal VDI patvirtintą tvarką.2020-03-27 vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus įsakymu Nr. EV-82 patvirtintas Skundų ir prašymų gaunamų Valstybinėje darbo inspekcijoje atrankos tvarkos bei pažeidimų poveikio vertinimo kriterijų aprašas, kuriame numatyti skundų atrankos kriterijai. Apraše patvirtinti skundo informacijos, galimos žalos dydžio / reikšmingumo, pažeidimo laiko, pranešimų pasikartojimo, visuomenės nepasitenkinimo lygmens įvertinimo kriterijai ir jų balai (nuo 0 iki 10) atskirai skundams dėl darbų saugos ir sveikatos pažeidimų, dėl nelegalaus darbo, dėl darbo teisės pažeidimų. Atsižvelgiant į vertinimo kriterijų pagrindu surinktą balų sumą, skundas priskiriamas raudonai, geltonai arba žaliai zonai. Tiriami visi raudonai zonai priskiriami skundai. Priskyrus skundą geltonai zonai, skunde nurodytas subjektas (įmonė) įtraukiamas į planinių patikrinimų sąrašą; o priskyrus žaliai zonai – skundas nenagrinėjamas, jame pateikta informacija registruojama VDI Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinėje sistemoje.Siekiant įvertinti, ar skundai nagrinėjami vadovaujantis apraše nustatytais atrankos kriterijais, VDI Vidaus tyrimų ir veiklos procesų kontrolės skyrius atliko aprašo nuostatų įgyvendinimo efektyvumo tyrimą (2021-04-22 tyrimo išvada). Atlikus tyrimą, nustatyta, kad aprašo nuostatos vertinant gaunamus skundus/prašymus VDI teritoriniuose skyriuose taikomos ir naudojamos praktikoje efektyviai. 2020 metais VDI teritoriniuose skyriuose gauti 3683 skundai/prašymai dėl galimų darbo įstatymų pažeidimų, iš kurių, pradėjus taikyti skundų atranką, atsirinkta nagrinėti 77 proc. skundų/prašymų.
Vertinti Valstybinės darbo inspekcijos veiklą, remiantis darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo kontrolės rodiklių vykdymo rezultatais ir į juos atsižvelgiant planuoti ateinančių metų rodiklius.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (SADM) 2020 m. Valstybinės darbo inspekcijos (VDI) veiklą vertino pagal pasiektus nelegalaus darbo kontrolės, darbuotojų saugos ir sveikatos rodiklius, pateiktus VDI veiklos plano vykdymo ataskaitoje, padarydama išvadą, kad suplanuoti rodikliai pasiekti, išskyrus kelias priemones (dėl viešinimo renginių ir potencialiai pavojingų įrenginių priežiūros įmonių patikrinimų), kurios įvykdytos ne visa apimtimi dėl šalyje paskelbto karantino.Pagrindiniai VDI veiklos rodikliai, lyginant su 2020 m. veiklos plane nustatytomis siektinomis reikšmėmis, pasiekti: patikrinimai, kurių metu vykdoma nelegalaus darbo kontrolė – 4,1 tūkst. (planuota 4 tūkst.), patikrinimai, kurių metu vykdoma darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimo statybvietėse priežiūra – 786 (planuota – 500), nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 38,8 proc. (planuota 35 proc.), nelegalaus darbo kontrolės efektyvumas – 97,4 proc. (planas – 95 proc.), nelegalaus darbo kontrolės pakankamumas – 38,1 proc. (planas – 30 proc.). Įvertinus šių rodiklių pasiekimą bei atsižvelgiant į veiklos ribojimus dėl COVID-19 pandemijos, didėjantį nedarbą šalyje, VDI veiklos prioritetus suplanuoti siektini rodikliai 2021 m. VDI veiklos plane (nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas – 36 proc., efektyvumas – 95 proc., pakankamumas – 31 proc.). Dalį pagrindinių su nelegaliu darbu susijusių stebėsenos rodiklių ministerija įtraukia rengdama strateginius dokumentus ir numato didėjančias jų siektinas reikšmes: 2021-2023 m. SADM strateginiame veiklos plane suplanuotos nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumo siektinos reikšmės atitinkamai 36, 36, 37 proc.; nelegalaus darbo kontrolės efektyvumo reikšmės – atitinkamai 95, 95, 97 proc.; 2021–2030 m. Įtraukios darbo rinkos plėtros programos projekte numatyta priemonių kryptis „Tobulinti kovos su nelegaliu ir nedeklaruotu darbu priemones“, kurios rodiklis – nelegalaus darbo kontrolės rezultatyvumas (siektina reikšmė 2030 m. – 42 proc.).
Vykdyti apklausų analizes ir gautus duomenis naudoti sprendimams priimti ar veiklai tobulinti.
2021 metais atliktos anoniminės apklausos atsakymų pasiskirstymas rodo, kad VDI inspektoriai patikrinimų metu elgiasi mandagiai ir profesionaliai, atsako į visus kilusius klausimus, patikrinimai vyksta operatyviai ir sklandžiai bei prisideda prie įmonių veiklos tobulinimo. VDI teigimu, nors nusiskundimai yra pavieniai, jie yra analizuojami ir pagal galimybes įgyvendinami, pvz., atsižvelgiant į nusiskundimus dėl VDI inspektorių bendravimo su trečiųjų šalių piliečiais problemų, perkamos vertėjų paslaugos; dėl pranešimų, kad VDI inspektoriai netiesiogiai prašė kyšio, VDI sustiprinamos korupcijos prevencijos priemonės ir pan.
Vykdyti įmonių anonimines apklausas po Valstybinės darbo inspekcijos atliktų patikrinimų.
Valstybinės darbo inspekcijos valdoma Darbo sąlygų darbo vietose nuolatinės stebėsenos informacinė sistema (DSS IS) 2021 m. papildyta funkcionalumu, kuris automatiniu būdu po patikrinimo įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms išsiunčia el. laišką su nuoroda į VDI svetainėje, skiltyje „Apklausos“, patalpintą anoniminę apklausą. Per 2021 m. į VDI anoniminės anketos dėl VDI atlikto patikrinimo klausimus buvo atsakyta 487 kartus. Atsakymų suvestinės - grafikai skelbiami viešai VDI interneto svetainės rubrikos „Ūkio subjektų priežiūra“ skyriuje „VDI veiklos vertinimo kriterijai“
Atlikti viešojo sektoriaus subjektų taikomų metodų, taisyklių, įverčių, jų pagrindimo analizę siekiant priimti sprendimus dėl bendros (vienodos) apskaitos politikos taikymo.
Finansų ministerija informavo, kad, gavusi signalų dėl skirtingai registruojamų tų pačių operacijų ar dėl teisės aktų, kurie galėtų būti suprasti nevienareikšmiškai, atlieka detalią teisės aktų ir viešojo sektoriaus subjektų taikomų procedūrų, tokių kaip informacijos gavimas, perdavimas, vertinimas, registravimas, analizę ir jos pagrindu rengia rekomendacijas ir išaiškinimus, kurie prisideda prie vienodos apskaitos politikos formavimo tiek ir ten, kur tai yra įmanoma. Nors ministerija neatliko sisteminės (pagal kiekvieną veiklos sritį) viešojo sektoriaus subjektų taikomų metodų, taisyklių, įverčių, jų pagrindimo analizės, kuri padėtų subjektams išvengti klaidų ir supaprastintų apskaitos procesus, tačiau rengia 2020 m. rudenį priimto Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimo įstatymą įgyvendinančius teisės aktus, tarp jų – ir viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų pakeitimus, vykdo projektą „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“. Įgyvendinant šį projektą yra atlikta procesų, kurie būtų taikomi bendroje informacinėje sistemoje buhalterinei apskaitai tvarkyti (Valstybės biudžeto apskaitos ir mokėjimų sistemos viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrajame posistemyje FABIS), analizė, standartizuotų procesų aprašo pagrindu diegiami apskaitos modeliai (per IT algoritmus), kurie prisidės prie sistemą naudojančių įstaigų vienodo apskaitos procesų taikymo, automatizavimo ir paprastinimo. Finansų ministerija informavo, kad 2022 m. IV ketvirtį parengė ir viešojo sektoriaus subjektams pateikė pastaboms ir (ar) pasiūlymams gauti FABIS standartizuotų apskaitos procesų tvarkos aprašo projektą, kuriuo siekiama išanalizuoti apskaitos procesus ir jų duomenis, standartizuoti apskaitos procesus ir identifikuoti reikalingus išorinius duomenų srautus, apibrėžti FABIS informacinę struktūrą pagal bazines ir specialiąsias funkcines galimybes. Dėl vienodo standartinių procesų ir funkcijų tarp centralizuotos apskaitos įstaigos ir viešojo sektoriaus subjektų traktavimo 2023 m. sausio-vasario mėn. numatytas jų pristatymas ministerijoms. Pristačius standartinius apskaitos procesus ministerijoms, planuojama juos patvirtinti. Minėtą priemonę laikome įgyvendinta, o kad būtų pasiekti rekomendacijos tikslai, su Finansų ministerija sutarta dėl naujos priemonės.
Atlikti Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų ataskaitose teikiamų duomenų pateikimo principo pakeitimo analizę ir atsižvelgiant į gautus rezultatus parengti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2020-02-06 raštu Nr. (23.4E-55)SD-656 informavo, kad yra parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti įstatymų pakeitimų projektai (Viešojo sektoriaus atskaitomybės, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų, Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros ir kt.), susiję su fondų sąmatų tvirtinimu ir finansinių ataskaitų rinkinių rengimu. Įstatymų pakeitimai patvirtinti 2020-10-01.Šių įstatymų nuostatos aktualios 3 (Valstybinio socialinio draudimo, Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų) fondams.
Parengti ir pateikti Vyriausybei jos 2003 m. gegužės 14 d. nutarimo Nr. 589 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektą, siekiant nustatyti Privalomojo sveikatos draudimo fondo rezervo kaupimo ir saugojimo reikalavimus.
2020-10-21 Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklės išdėstytos nauja redakcija (2020 m. spalio 21 d. Nr. 1181), kuria nustatyta, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo (toliau – PSDF) biudžeto neinvestuotos, nepaskirstytos ir mokėjimams atlikti nenaudojamos PSDF biudžeto rezervo lėšos saugojamos PSDF biudžeto rezervo sąskaitoje, o PSDF biudžeto rezervas turi būti sudarytas iki einamųjų biudžetinių metų gruodžio 31 d. Atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planą tvirtina Valstybinės ligonių kasos direktorius. 2021 m. atskaitymų (pervedimų) į PSDF biudžeto rezervą planas patvirtintas 2021-01-27 įsakymu Nr. 1K-23, 2021-07-30 įsakymu Nr. 1K-230, 2022 m. pervedimų planas – 2022-01-07 įsakymu Nr. 1K-6.2022 m. audito metu įvertinus PSDF rezervo sudarymą 2021 m. Fondo rezervo sudarymas 2021 m. ir laikymas atitiko teisės aktų nuostatas.
Siekiant stebėti Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymą, jų įgyvendinimo efektyvumą, parengti visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų konsoliduotą ataskaitą apie suplanuotų veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą "šviesoforo principu".
Sveikatos apsaugos ministerijos pavedimu Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centras parengė visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos vertinimo kriterijų konsoliduotą ataskaitą apie suplanuotų veiklos vertinimo kriterijų reikšmių pasiekimą "šviesoforo principu". Ataskaitoje pateikta informacija apie suplanuotų vaikų sveikatos stiprinimo priemonių vykdymą savivaldybėse.
Teisės aktų registre bus registruotos ir paskelbtos naujos tvarkos dėl kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę, ir tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų.
Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų planavimo, skyrimo ir naudojimo tvarkos aprašas bus papildytas neteisėtai panaudotų lėšų išieškojimo tvarka, reikalavimais dėl vykdomų reikmių patikros ir atsiskaitymo už reikmių vykdymo rezultatus tvarka, reikalavimu nurodyti pamatuojamų rezultatų reikšmes paraiškoje. Apraše bus numatytos papildomos kontrolės priemonės, kurios užtikrins Bendrųjų miškų ūkio reikmių programos lėšomis finansuojamų priemonių vykdymą nenukrypstant nuo sudarytų sutarčių sąlygų.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2021-04-23 įsakymu Nr. D1-245 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2012-12-12 įsakymo Nr. D1-1082 „Dėl Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos administravimo“ pakeitimo“ papildytas Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų planavimo, skyrimo ir naudojimo tvarkos aprašas: 1.2 ir 1.4 p. vykdytojams nustatyta prievolė grąžinti neteisėtai panaudotas lėšas; 1.3 p. ministerijai numatyta teisė bet kuriame reikmės įgyvendinimo etape atlikti reikmės įgyvendinimo patikras, 1.6 p. nustatyta nauja paraiškos forma, kuri papildyta reikalavimu nurodyti pamatuojamas rezultatų reikšmes.
Atlikti valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros atkūrimo, priežiūros ir plėtros tvaraus finansavimo modelių analizę.
Susisiekimo ministerija kartu su AB "Via Lietuva" atliko ES šalyse taikomų valstybinės reikšmės kelių finansavimo modelių analize. Analizuota Lenkijos, Vokietijos, Austrijos ir Čekijos patirtis ir teisės aktai reglamentuojantys mokesčių ir rinkliavų surinkimą už naudojimąsi valstybinės reikšmės keliais.
2019 m. III ketv. Finansinės būklės ataskaitos straipsnyje B. „Biologinis turtas“ bus užregistruotas biologinis turtas. Bus patikslinti straipsniai D.I. „Finansavimo sumos iš valstybės biudžeto“ ir F.II.1 „Tikrosios vertės rezervas“. Patikslinsime aiškinamojo rašto pažymą „Finansavimo sumos pagal šaltinį, tikslinę paskirtį ir jų pokyčiai per ataskaitinį laikotarpį“. Sudarant metinius finansinių ataskaitų rinkinius, žemės sklypų ir biologinio turto vertė bus tikslinama.
Žemės ūkio ministerija, gavusi 2019 metų programos vykdymo duomenis, papildomai įvertins, ar tikslinga šią priemonę tęsti 2020 metais.
Ministerija, įvertinusi minėtos priemonės įgyvendinimą per 2019 metus, nusprendė, kad ją tikslinga tęsti 2020 metais, nes atliekami pieno kokybės tyrimai prisideda prie pieno supirkimo sistemos tobulinimo, kadangi prevencinėmis priemonėmis užkertamas kelias pieno mėginių falsifikavimui ir sprendžiamos jo kokybės ir saugos problemos.
Kasmet parengti planuojamus Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklos prioritetus ir prioritetinių veiklų vertinimo kriterijus.
Sveikatos apsaugos ministerijos valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos funkcijų vykdymo priežiūros komisija:1. 2019-12-30 protokolu Nr. LP-409 patvirtino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. 2. 2020-09-18 protokolu Nr. LP-205 patvirtino ir 2020-11-17 protokolu Nr. LP- 271 patikslino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2021 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą.3. 2021-04-02 protokolu Nr. LP-94 patikslino 2021 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą (atsižvelgiant į karantino laikotarpiu galiojančius teisės aktus atsisakyta planuotų vertinimo kriterijų 7.1. Mokyklų, naujai įgyvendinusių rekomendacijas dėl švediško stalo principo diegimo, skaičius (vnt.) ir 7.2. Mokyklų, kuriose taikomas švediško stalo principas, dalis (proc.). Taip pat atsisakyta 2021 m. veiklos prioriteto „Psichikos sveikatos stiprinimas ir žalingų įpročių prevencija“ įgyvendinimo). 4. 2021-10-30 protokolu Nr. LP-253 patvirtino Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. 5. 2021-11-19 protokolu Nr. LP-279 patikslino 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. 6. 2022-05-02 protokolu Nr. LP-105 patikslino 2022 m. veiklos prioritetų vertinimo kriterijų planą. Atsižvelgiant į teisės aktų pasikeitimus, pritarta išbraukti iš prioritetinių veiklų sąrašo veiklą „22. Epidemiologinės priežiūros vykdymas ugdymo įstaigose“ ir šios veiklos vertinimo kriterijus „22.1. Ištirtų atvejų, susijusių su ugdymo įstaiga, skaičius (vnt.); 22.2. Ištirtų atvejų, susijusių su ugdymo įstaiga, dalis (proc.)“.Planuose nustatyti ir su vaikų sveikatos stiprinimu susiję veiklos prioritetai (pvz., sveikos mitybos įgūdžių formavimas, fizinio aktyvumo skatinimas, psichikos sveikatos stiprinimas), veiklos kryptys jiems įgyvendinti ir veiklų vertinimo kriterijai savivaldybėms. Visa aktuali informacija yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese .
Išanalizuoti planuojamas Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo veiklas, veiklų vertinimo kriterijus, jų reikšmes; įvertinti veiklų atitikimą nustatytiems prioritetams bei parengti suvestinę ataskaitą.
Sveikatos apsaugos ministerija parengė savivaldybių valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo 2020 m.ir 2021 m. duomenų suvestinę, kurioje pateikta informacija apie planuotas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų kriterijų įvykdymą ir neįvykdymo priežastis pagal savivaldybes. Visa aktuali informacija (ataskaitos ir pan.) yra paskelbta SAM interneto svetainėje: https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/visuomenes-sveikatos-prieziura/visuomenes-sveikatos-prieziura-savivaldybese.
Parengti Valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo planavimo ir veiklos atskaitomybės formą, skirtą visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinei sistemai įdiegti.
Sveikatos apsaugos ministro 2019-12-03 įsakymu Nr. V-1381 sudaryta darbo grupė (į kurią įtraukti ir visuomenės sveikatos biurų atstovai) parengė valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos priežiūros funkcijų vykdymo planavimo ir veiklos atskaitomybės formą, skirtą visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinei sistemai įdiegti. Minėtos formos projektas buvo derinamas su Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centru, visuomenės sveikatos biurais bei informacinės sistemos kūrėjais. Parengta forma pateikta Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centrui, kuris yra atsakingas už minėtos informacinės sistemos įdiegimą.Parengta forma skirta savivaldybių visuomenės sveikatos biurams teikti duomenis, reikalingus analizei atlikti, pvz.: visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų teikimo sritys, visuomenės sveikatos paslauga, paslaugos vertinimo rodikliai ir jų reikšmės, finansavimo šaltiniai, paslaugos kaina ir kt. Pagal parengtą formą informacinę sistemą planuojama sukurti ir įdiegti 2022 m.
Parengti ir patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų naują redakciją, kurioje bus apibrėžtos kvalifikacijos tobulinimo sistemos dalyvių funkcijos, programų teikėjų (Pedagogų rengimo centrų, akredituotų institucijų) funkcijos.
Parengta ir Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinta Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų nauja redakcija (įsigalioja nuo 2020-01-01). Nuostatuose apibrėžtos pedagogų rengimo centrų ir akredituotų švietimo įstaigų funkcijos vykdant kvalifikacijos tobulinimą, rengiant ir įgyvendinant kvalifikacijos tobulinimo programas atsižvelgiant į švietimo aktualijas, prioritetus, mokslinius tyrimus, pedagoginių darbuotojų poreikius. Nuostatuose numatyta, kad programų rengimą pagal poreikį gali inicijuoti ir ministerija skirdama tam lėšų, o ministerijos įgaliotai institucijai Nacionalinei švietimo agentūrai deleguota funkcija organizuoti ir koordinuoti prioritetų ir ministerijos inicijuotų programų įgyvendinimą.
Surinkti ir išanalizuoti informaciją apie savivaldybių visuomenės sveikatos biurų visuomenės sveikatos specialistų, dirbančių ugdymo įstaigose, normatyvus ir darbo krūvių pasiskirstymą ugdymo įstaigose ne mažiau kaip 6 savivaldybėse – "dienos nuotrauka“, ir pateikti rekomendacijas visuomenės sveikatos specialisto veiklos kokybei gerinti.
Ministerija, siekdama atlikti ugdymo įstaigose dirbančių visuomenės sveikatos specialistų darbo krūvių analizę, iš 6 visuomenės sveikatos biurų, teikiančių paslaugas 9 savivaldybėse (Kauno m., Klaipėdos m., Kėdainių r., Rokiškio r. su Kupiškio r. ir Visagino skyriais, Ignalinos r. su Zarasų r. skyriumi ir Pakruojo r.) pagal parengtas 2 formas surinko duomenis apie visuomenės sveikatos biuruose dirbančių specialistų pareigybinį darbo krūvį, jo pasiskirstymą, nustatytas darbo vietas, aptarnaujamas ugdymo įstaigas, visuomenės sveikatos specialisto vykdomą veiklą per darbo dieną („dienoraščio“ forma). Atlikta surinktų duomenų analizė. Ugdymo įstaigų sveikatos specialistų krūvių pasiskirstymui ir veiklai įtaką darantiems veiksniams nustatyti atrinkti respondentai sutelktosios grupės diskusijai bei interviu, kuri vyko 2020 m. lapkričio mėn. Atlikus tyrimą, pateiktos rekomendacijos dėl visuomenės sveikatos priežiūros mokyklose darbo organizavimo ir visuomenės sveikatos priežiūros specialistų darbo kokybės, bendradarbiavimo su mokyklos administracija, jų kvalifikacijos kėlimo ir kompetencijų tobulinimo. Rekomendacijos įtrauktos į Higienos instituto, Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centro, visuomenės sveikatos biurų metinius veiklos planus.
Ne rečiau kaip kartą per metus rinkti informaciją apie kitose srityse vykdomas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, jų rezultatyvumą ir stebėti pokyčius.
Sveikatos apsaugos ministerija, siekdama koordinuoti kitose srityse vykdomą vaikų sveikatos stiprinimo veiklą, 2020 m. surinko informaciją iš 25 institucijų apie 2019 m. įvairiose srityse vykdytas vaikų sveikatos stiprinimo priemones, atliko analizę, parengė Vaikų sveikatos stiprinimo priemonių įvairiuose sektoriuose 2019 m. apžvalgą bei pateikė išvadas. 2021 m. ministerija surinko informaciją iš 14 institucijų (ministerijų, Vyriausybės įstaigų, ministerijoms pavaldžių įstaigų) apie vykdytą vaikų sveikatos stiprinimo veiklą ir taikytas priemones, projektus 2020 m. ir pateikė ataskaitą. Priemonių rezultatyvumo vertinimas grindžiamas vaikų sveikatos rodiklių pokyčiais bei vaikų gyvensenos tyrimo rezultatais. Vaikų sveikatos rodikliams vertinti ir analizuoti naudojama Vaikų sveikatos stebėsenos informacinė sistemahttps://vssis.hi.lt/, kurioje įvairiais formatais pateikti vaikų sveikatos rodikliai. Remiantis analizėmis, formuojamos vaikų sveikatos gerinimo priemonės tiek asmens, tiek visuomenės sveikatos priežiūros srityse. Mokyklinio amžiaus vaikų gyvensenos tyrimo rezultatai pateikiami https://www.hi.lt/uploads/pdf/tyrimai/2020/2020_vaiku_gyvensenos_rodikliu_suvestine-ataskaita.pdf. Vykdomas sveikatos apsaugos ministro 2020-01-13 įsakymu Nr. V-46 patvirtintas Sveikatos tausojimo ir stiprinimo politikos gairių įgyvendinimo priemonių 2020–2022 metų tarpžinybinis veiksmų planas, skirtas įgyvendinti Sveikatos tausojimo ir stiprinimo politikos gaires (Lietuvos Respublikos Seimo 2019-07-09 nutarimas Nr. XIII-2304) gerinant Lietuvos gyventojų sveikatą.
Išanalizavus vaikų sveikatos tyrimų rezultatus, šalies gerąją patirtį, tarptautinę praktiką, atsižvelgus į Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas, nacionalinius strateginius dokumentus parengti pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų projektus integruojant darnaus vystymosi, sveikos gyvensenos nuostatas ir suderinti su suinteresuotomis šalimis.
Parengta nauja Gyvenimo įgūdžių bendroji programa, skirta 1-10 klasių mokiniams (sujungianti Socialinio ir emocinio ugdymo, Sveikatos, lytiškumo ugdymo ir rengimo šeimai ir Žmogaus saugos bendrąsias programas). Parengtoje Gyvenimo įgūdžių bendrojoje programoje yra integruotos temos, apjungiančios socialinį ir emocinį ugdymą, sveikatos ugdymą, psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevenciją, patyčių ir smurto prevenciją, žmogaus saugą nelaimingų atsitikimų atveju, saugų eismą, darbo saugą, pirmąją pagalbą, lytiškumo ugdymą, psichinės sveikatos stiprinimą, savižudybių prevenciją, lyčių lygybę, pagarbių santykių kūrimą, žmogaus teises ir kt.Gyvenimo įgūdžių bendroji programa kartu su kitomis bendrosiomis programomis bus patvirtinta švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu, vienodai įgyvendinama visose šalies mokyklose per naujai įvedamą Gyvenimo įgūdžių dalyką 1-10 klasėse. Numatoma, kad Gyvenimo įgūdžių pamokas pagal programą galės vesti reikiamų kompetencijų įgiję mokyklos mokytojai ir pasitelkiant pagalbą iš įvairių nevyriausybinių ir kitų organizacijų.2022 m. liepos mėn. ministerija informavo, kad "Parengtas Gyvenimo įgūdžių programos projektas. Programa suderinta su suinteresuotomis grupėmis.
Bus patikslinti Klimato kaitos programos lėšomis finansuojamos Vystomojo bendradarbiavimo veiklos įgyvendinimo tvarkos aprašu patvirtinti projektų vertinimo kriterijai, detalizuojant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės turi būti skiriamas.
Ne rečiau kaip 2 kartus per metus organizuoti tarpinstitucinius pasitarimus, siekiant tinkamai suplanuoti ir įgyvendinti vaikų sveikatos stiprinimui skirtas priemones.
Įgyvendinant priemonę 2021 m. Vyriausybei paskelbus valstybės lygio ekstremaliąją situaciją visoje šalyje dėl COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) plitimo grėsmės, ministerija nuolat organizavo tarpžinybinius pasitarimus, ypač daug dėmesio skirdama aktualiomis temomis COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) valdymui. Nuolat vyko tarpžinybiniai pasitarimai, skirti švietimo sektoriaus ir savivaldybės visuomenės sveikatos biurų specialisto veiklos ugdymo įstaigose bendradarbiavimui COVID-19 ligos pandemijos sąlygomis gerinti (Sveikatos apsaugos ministerija, savivaldybių visuomenės sveikatos biurai, Nacionalinis visuomenės sveikatos centras); buvo nuolat organizuojamos kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, savivaldybių švietimo padalinių ir švietimo teikėjų viešosios konsultacijos, kuriose aptariami ugdymo organizavimo ypatumai esant ekstremaliai situacijai, atsakoma į specialistų klausimus (kas savaitę).2021-09-21 Vilniuje vyko pasitarimas ,,Sveikatos programa: ko reikia sėkmingam projekto rezultatui“ (Sveikatos apsaugos ministerija, Higienos institutas, Lietuvos savivaldybių asociacija, savivaldybių administracijos, pavaldžios institucijos). Buvo pristatytos koordinuojamos ir vykdomos programos, skirtos vaikų ir jų šeimų narių sveikatai stiprinti bei socialinei gerovei užtikrinti. 2021-05-18 organizuotas Nacionalinio sveikatą stiprinančių mokyklų tinklo ir aktyvių mokyklų veiklos koordinavimo komisijos nuotolinis posėdis, kuriame buvo aptartos vaikų sveikatos stiprinimo aktualijos ir iššūkiai 2021 mokslo metais. 2021 m. birželio 2-3 d. vyko Tarptautinio sveikatą stiprinančių mokyklų tinklo (SHE) metinė asamblėja, kurioje buvo pristatyta Lietuvos mokinių psichikos sveikatos situacija (tyrimai), pasidalinta sveikatos stiprinimo patirtimi Covid-19 pandemijos laikotarpiu, problemomis ir iššūkiais laukiančiais naujais mokslo metais. Kartu su Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centru organizuoti vaikų sveikatos stiprinimo renginiai (2021-08-05 ir 2021-09-07 nuotoliniai susitikimai dėl vaikų sveikatos stiprinimo renginių organizavimo nuostatų ir metodinių rekomendacijų parengimo). Kartu su Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centru organizuojami vaikų sveikatos stiprinimo renginiai: nuotoliniai susitikimai dėl renginio „Sveikatos fiesta“ (2021-08-05), dėl renginio „Apibėk mokyklą" arba „Pertrauka be kaukės“ (2021-09-07) organizavimo nuostatų ir metodinių rekomendacijų parengimo. Dalyvaujama Europos „Neįtikėtinų metų“ tinklo susitikimuose, jų metu pristatomas psichikos sveikatos stiprinimo programos, skirtos ikimokyklinio amžiaus vaikų tėvams, įgyvendinimas Lietuvoje, pasidalinama programos įgyvendinimo patirtimi su kitomis Europos šalimis ir perimama geroji praktika. 2021-05-18 vyko EEE finansinio mechanizmo programos „Sveikata“ priemonių pristatymo renginys savivaldybėms, siekiant paskatinti jas įsidiegti naujas, inovatyvias paslaugas skirtas vaikų sveikatos stiprinimui (Centrinė projektų valdymo agentūra, Sveikatos apsaugos ministerija, Lietuvos sveikatos mokslų universitetas, savivaldybės).2021-09-21 organizuotas susitikimas su Sveikatos mokymo ir ligų prevencijos centru ir savivaldybių visuomenės sveikatos biurais, vykdančiais projektus pagal EEE finansinio mechanizmo programos „Sveikata“ priemonę „Adaptuoto ir išplėsto Jaunimui palankių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo modelio įdiegimas“, pasidalinta patirtimi, aptarti efektyvūs būdai, kaip užtikrinti jaunimui reikalingų paslaugų bei informacijos suteikimą.
KAM vidaus teisės aktuose nusimatyti, kad KAS ilgalaikis finansavimo planavimas grindžiamas Lietuvos vidutinės trukmės laikotarpio fiskaliniu struktūriniu planu.
Atnaujinti viešųjų ir programos pirkimų procese dalyvaujančių darbuotojų pareigybių aprašymus.
Vadovaudamasi Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 14 straipsnio 1 dalies 1 punktu, VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatų 73 punkto 7 papunkčiu, 2026-03-04 generalinės direktorės įsakymu Nr. VĮ-56 , patikslinti LRT viešųjų ir programos pirkimų procese dalyvaujančių darbuotojų pareigybių aprašymai. Įtvirtintos darbuotojų funkcijos, susijusios su pirkimų inicijavimu ir vykdymu bei darbuotojui būtinos kompetencijos pirkimų srityje.
Atnaujinti Kultūros ministerijos ir jos padalinių nuostatus, atlikus ministerijos funkcinio valdymo peržiūrą pereinant prie įrodymais grįsto, procesinio valdymo modelio, o pavaldžioms įstaigoms deleguoti politikos įgyvendinimo funkcijas. Po atliktų pertvarkų turi būti matuojami ir Kultūros ministerijos svetainėje skelbiami pasirinkti koordinuojami veiklos efektyvumo tobulinimo, įrodymais grįsto valdymo priemonės / įrankiai (atliekami kasmetiniai programų vertinimai, kurių tikslas teikti įrodymus dėl programų tęstinumo, tikslingumo, tobulinimo; turi būti nustatyti veiklos efektyvumo vertinimo kriterijai, pagal kuriuos surinkta informacija leistų palyginti atskirų ministerijos padalinių ir pavaldžių kultūros įstaigų veiklos sąnaudas ir veiklos efektyvumo rodiklius; gali būti atliekami poveikio darnios plėtros principams matavimai).
2017 m. balandžio–rugpjūčio mėn. atlikta ministerijos darbo organizavimo, struktūros ir funkcijų analizė. Pagal ją atlikta struktūros pertvarka įsigaliojo 2018 m. sausio 15 d. Nuo 2019 m. kovo 1 d. ministerijoje įvyko dar viena struktūrinė pertvarka, suformuota Strateginių sprendimų paramos grupė, padaliniai, sprendžiantys sudėtingus, kompleksinius su politikos formavimu, susijusius ministerijos uždavinius performuoti į grupes. Atlikus padalinių funkcijų analizę, atskirtos tarpusavyje nesusijusios veiklos ir pradėjo veikti atskiros Atminties institucijų politikos ir Kultūros paveldo politikos grupės. Kultūros ministerija teigia, kad ministerijos kaip valstybės politiką formuojančios institucijos struktūra ir funkcijos yra tiesiogiai susijusios su Vyriausybės programa ir jos įgyvendinimo planu, todėl atliktą struktūros pertvarkymo efektyvumą ji vertina ne pagal formalizuotas procedūras, bet pagal pagrindinius veiklos rezultatus – Vyriausybės programos įgyvendinimo plane suplanuotų veiksmų įvykdymą (2020 m. liepos 1 d. duomenimis – iš 58 veiksmų įvykdyta 51 arba 88 proc.). Atsižvelgiant į tai bei įvertinus susidariusią situaciją dėl COVID-19 viruso (paskelbtos ekstremaliosios situacijos ir karantino), ministerijos nuomone, veikla turi būti organizuojama pagal aktualią situaciją (orientuojant ją į pandemijos pasekmių švelninimą), todėl atlikti veiklos bei struktūros pertvarkos (įvykusios 2018 m.) vertinimą nėra aktualu ir tikslinga. Kadangi atliktų pertvarkų poveikis (vertinant funkcijų apimties ir joms skiriamo laiko, tam naudojamų žmogiškųjų ir finansinių resursų sutaupymo atžvilgiu, pagal nusistatytus rodiklius) nebuvo vertinamas, ir tolimesnių veiksmų vertinant šių pertvarkų poveikį ministerija neplanuoja, stebėseną baigiame.
Bus patikslinta kultūros projektų, skatinančių tautinių mažumų kultūros plėtotę tvarka, patvirtinta departamento direktoriaus 2018-11-14 įsakymu Nr. ĮV-38, ir tautinių mažumų kultūros ir integracijos centrų veiklos projektų dalinio finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarka, patvirtinta direktoriaus 2017-11-22 įsakymu ĮV-49 (nauja redakcija patvirtinta direktoriaus 2018-11-22 įsakymu Nr. ĮV-40).
Atnaujinti Kultūros ministerijos ir jos padalinių nuostatus: esmingai sumažinus Kultūros ministerijos darbuotojų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, mažinti ar eliminuoti vertės nekuriančias veiklas administraciniuose procesuose; užtikrinti politikos įgyvendinimą per konkursinį–projektinį valdymą pavaldžiose įstaigose, įgyvendinti pagarbaus atstumo principą ir atnaujinti kultūros projektų ekspertavimo sistemą Lietuvos kultūros taryboje.
Įgyvendinant rekomendaciją, pakeistas kompensacinio atlyginimo paskirstymo mechanizmas, kompensacinio atlyginimo skirstymas iš Kultūros ministerijos perduotas Lietuvos kultūros tarybai, priėmus šiuos teisės aktus: 1) Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo Nr. VIII-1185 20, 201, 65, 78 straipsnių, 1 ir 2 priedų pakeitimo įstatymą (2018-11-08 Nr. XIII-1612); 2) 2018-07-25 Vyriausybės nutarimą Nr. 734 „Dėl Lietuvos Respublikos autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo įgyvendinimo“; 3) kultūros ministro 2018-08-20 įsakymu Nr. ĮV-639 pakeitus Kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų teikimo gaires.Valstybės įmonė „Lietuvos paminklai“ pertvarkyta (ministro 2020-01-21 įsakymu Nr. ĮV-33) į biudžetinę įstaigą Kultūros infrastruktūros centrą, kuri įgyvendins paveldotvarkos programas ir įstaigų infrastruktūros (nekilnojamojo turto ir kultūros veiklų organizavimui reikiamos įrangos) modernizavimo programas. Lietuvos nacionaliniam kultūros centrui pavesta (2020-06-30 įsakymu Nr. ĮV-817) vykdyti funkcijas dėl asmenų, vykstančių į užsienio lietuvių organizacijas ar bendruomenes vykdyti kultūrinę veiklą, rėmimo. Valstybės vardu paskolintų lėšų, skirtų kultūros ir meno veikloms įgyvendinti, skirstymo funkciją ministerija pavedė (2020-05-25 įsakymu Nr. ĮV-644) Lietuvos kultūros tarybai ir Lietuvos kino centrui.Parengtas ir Vyriausybei pateiktas Profesionaliojo scenos meno įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo atsisakoma dalies su salių nuomos išlaidų kompensavimu susijusių funkcijų vykdymo ministerijoje: siūloma, kad ministerija priimtų sprendimus tik dėl salių, kuriose viešai atliekami nacionalinių ir valstybinių teatrų ir koncertinių įstaigų profesionaliojo scenos meno renginiai, nuomos išlaidų kompensavimo. Kompensavimo visoms kitoms įstaigoms (savivaldybių įstaigoms, privatiems juridiniams asmenims) funkciją planuojama perduoti Lietuvos kultūros tarybai, kuri tai organizuotų konkurso būdu.Tačiau ministerija tebevykdo su politikos formavimu nesusijusias funkcijas: biudžeto lėšų skyrimą įvairių projektų vykdymui (pvz., profesionaliojo scenos meno viešosioms įstaigoms ir kt.). Ministerijos teigimu, su valstybės politikos formavimu nesusijusių funkcijų skaičiaus mažinimą apsunkina tai, kad kultūros ministro valdymo srityje nėra institucijos ar įstaigos, kuriai visa apimtimi būtų galima perduoti lėšų ir (ar) projektų administravimą. Atsižvelgiant į tai, kad kitų funkcijų, nesusijusių su politikos formavimu, perdavimo ar mažinimo klausimas nėra įtrauktas į Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planą, patvirtintą 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, ir tolimesni sprendimai dėl funkcijų mažinimo neplanuojami, stebėseną baigiame.
Užtikrinti, kad informacija apie Kultūros ministerijos esančias patariamąsias institucijas būtų prieinama, o skelbtini teisės aktai ir įsakymai apie veiklos (darbo) grupes būtų skelbiami viešai.
Kultūros ministerija internetinio tinklalapio skiltyje „Komisijos ir darbo grupės“ nuo 2017 m. kovo mėn. skelbia informaciją apie sudarytas tarybas, komisijas ir darbo grupes ir ministro įsakymais patvirtintą jų sudėtį. Ministerijos kanclerio potvarkiu (2018 m. birželio 11 d. Nr. PV-10) nustatyta, kad bus viešinami galutiniai komisijų ir darbo grupių veiklos rezultatai/produktai. Ministerijos tinklalapyje skelbiamos tik kai kurių tarybų, komisijų 2018, 2019 m. veiklos ataskaitos, tačiau ataskaitose nėra informacijos apie priimtus sprendimus ir pateiktus pasiūlymus.Kadangi ministerija nesiima aktyvesnių veiksmų, kad būtų pateikiama išsamesnį informacija ir viešinami konkretūs tarybų, komisijų ir darbo grupių priimti sprendimai ir galutiniai aktualūs jų veiklos rezultatai, kad visuomenė būtų informuojama apie svarbiausius patariamųjų institucijų priimtus ir jų pagrindu ministerijos patvirtintus sprendimus, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Inicijuoti teisės aktų projektų, susijusių su valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros atkūrimo, priežiūros ir plėtros tvaraus finansavimo modeliu, parengimą.
Susisiekimo ministerija parengė teisės akto projektą susijusį su Kelių fondo įkūrimu bei lydinčiuosius teisės aktų projektus.Lietuvos Respublikos Seimas priėmė Lietuvos Respublikos valstybinio kelių fondo įstatymą.
Kasmet vertinti visos Oficialiosios statistikos sistemos sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą, informaciją pateikti Oficialiosios statistikos programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje.
Informacija apie sukeliamą statistinės atskaitomybės naštą pateikta Oficialiosios statistikos 2024 m. programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje, kuri patvirtinta 2025 m. gegužės 29 d. finansų ministro įsakymu Nr. 1K-133 (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/b579a4703cc411f0a19dcea0bcc863ad?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=c90d487d-b06d-4c46-b417-0aa6f45d7b39).
Kartu su Finansų ministerija inicijuoti Lietuvos Respublikos Valstybės gynybos fondo įstatymo pakeitimus, kuriais būtų užtikrintas lankstesnis Valstybės gynybos fondo įstatyme numatytų tikslų finansavimo modelis.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose patvirtinta kvalifikacijos tobulinimo programos struktūros forma, programos trukmė (ne mažesnė kaip 40 valandų), numatyta, kad ji gali būti sudaryta iš vieno ar kelių modulių, įgyvendinama įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.). Nuostatuose numatyta, kad programas rengia Pedagogų rengimo centrai, kitos aukštosios mokyklos, vykdančios pedagoginių studijų programas. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija pagal poreikį inicijuoja programų rengimą. Programas įgyvendina jas rengiančios institucijos ir akredituotos švietimo įstaigos, kurioms numatyta užtikrinti kokybę ir vykdyti stebėseną. Ministerijos įgaliota institucija (Nacionalinė švietimo agentūra) vykdo pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, koordinuoja ministerijos inicijuotų programų ir prioritetų įgyvendinimą.Nuostatuose reglamentuotas pedagogų kvalifikacijos tobulinimo poreikio nustatymas ir planavimas švietimo įstaigos, savivaldybės ir valstybės lygmenimis.
Ministro 2019-03-12 įsakymu Nr. V-198 Mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo tvarkos aprašas panaikintas kaip neaktualus. Programų akreditavimo funkcija perduota jas rengiantiems pedagogų rengimo centrams ir akredituotoms kvalifikacijos tobulinimo institucijoms.Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatuose (2019-11-25 ministro įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti nauja redakcija) numatyta, kad pedagogų rengimo centrai kuria programas ir nustato programų rengimo, akreditavimo, vykdymo tvarką ir jas įgyvendina; akredituotos švietimo įstaigos ar kiti akredituoti švietimo teikėjai konsultuojasi su pedagogų rengimo centrais dėl programų turinio ir jų įgyvendinimo, nusistato programų rengimo, akreditavimo ir vykdymo tvarką ir jas įgyvendina. 2019-05-28 ministro įsakymu Nr. 648 patvirtintas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditacijos tvarkos aprašas (institucijų vertinimą ir akreditaciją pavesta organizuoti Nacionalinei švietimo agentūrai). Nacionaliniu lygiu kvalifikacijos tobulinimo programų akreditavimo reikalavimai neparengti.Kadangi naujas Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbą teikiančių specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos vertinimo ir akreditavimo tvarkos aprašas nebus rengiamas ir programų akreditavimo funkcijos nacionaliniu lygiu neplanuojama reglamentuoti ir vykdyti, priemonę laikome neįgyvendinta (nebeaktualia) ir jos stebėseną baigiame.
2019-03-01 ministro įsakymu Nr. V-184 patvirtintas Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), veiklų, susijusių su profesiniu tobulėjimu, aprašas. Priimtas sprendimas išplėsti Mokytojo profesijos kompetencijų aprašo objektą ir rengti Pedagogo veiklai reikalingų kompetencijų aprašą. Parengtas ir po viešųjų konsultacijų patobulintas Mokytojų ir pagalbos mokiniui specialistų kompetencijų aprašo projektas, tačiau nepatvirtintas. Kadangi kompetencijų aprašo atskiru dokumentu ministerija tvirtinti neplanuoja, priemonės stebėseną baigiame. Klausimą dėl pedagogų veiklai reikalingų kompetencijų aprašo rengimo stebėsime vykdant audito „Ar gali gerėti Lietuvos mokinių pasiekimai“ rekomendacijos „Skatinant pedagogų nuolatinį tobulėjimą, atlyginimą susieti su veiklos rezultatais ir turimomis kompetencijomis, sukurti mokytojų karjeros ir vertinimo sistemą“ stebėseną.
Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų atranką reglamentuojančiuose dokumentuose bus detalizuota balų skyrimo tvarka, nurodant, kokiems požymiams esant koks balas iš vertinimo skalės yra skiriamas, atsisakyta nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų vertinimo sąlygų naudojimo projektų atrankoje; projektų atrankoje vertinimui naudojami keli vertinimo objektus apimantys vertinimo kriterijai, numatant jų lyginamąjį svorį; numatytas privalomą pamatuojamų projekto rezultatų pateikimas, teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams; informacijos apie sporto projektų įgyvendinimo rezultatus Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos interneto svetainėje viešinimą.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-11-24 įsakymu Nr. V-2139 patvirtinti 2022 m. kvietimai teikti paraiškas projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui bei asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai, ir esamų sporto paskirties pastatų arba sporto paskirties inžinerinių statinių plėtrai, priežiūrai ir remontui atlikti. Šiuose dokumentuose detalizuota balų skyrimo tvarka, nurodyta, kokiems požymiams esant, kiek balų skiriama; projektų atrankoje atsisakyta nedetalizuotų, todėl objektyviai neįvertinamų, vertinimo sąlygų; projektų atrankoje neatsisakyta kelis vertinimo objektus apimančių vertinimo kriterijų dėl bendradarbiavimo su partneriais, nes ne visose paraiškose toks numatomas, todėl kriterijus jungiamas su kitu kriterijumi, kad nebūtų niekaip diskriminuojami nei projektai, kurie turi partnerius, nei projektai, kuriuose partnerių įtraukimas nenumatytas (4.4 partnerystė pagrįsta (jei taikoma), pareiškėjas turi finansinius, administracinius išteklius ir organizacinius gebėjimus tęsti sporto projekto veiklas). Šie vertinimo kriterijai yra patvirtinti Vyriausybės 2019-01-23 nutarimu Nr. 85 „Dėl Sporto rėmimo fondo lėšų paskirstymo proporcijų, Sporto rėmimo fondo administravimui skirtų lėšų dalies nustatymo ir sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų finansavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (paskutinė redakcija 2020-06-30).Teikiant paraiškas fizinio aktyvumo veiklų, sporto inventoriaus įsigijimo ir sporto renginių organizavimo projektams, numatytas privalomas pamatuojamų projekto rezultatų pateikimas – Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų sporto projektų, skirtų fizinio aktyvumo veikloms, skatinančioms fizinio aktyvumo plėtrą, sporto inventoriaus ir įrangos įsigijimui, sporto renginių organizavimui ir asmenų, dirbančių ar teikiančių paslaugas sporto srityje, kvalifikacijos tobulinimui ir sporto informacijos sklaidai finansavimo ir administravimo taisyklių, patvirtintų švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymu Nr. V-123 (2021-12-09 redakcija), 1 priede (paraiškos formos 4–6 dalyse) ir Kvietimu patvirtintose Sporto projekto veiklų tvarkaraščio ir Sporto rėmimo fondo finansuojamo sporto projekto galutinės dalykinės ataskaitos formose.Sporto rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų finansavimą ir administravimą reglamentuojantis švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-02-14 įsakymas Nr. V-123 (2021-12-09 redakcija, 174 ir 175 p.) numato, kad už tinkamą įgyvendinamų projektų viešinimą ir viešinimo rezultatus tiesiogiai atsakingi projektų vykdytojai, o viešinime be projektų vykdytojų dalyvauja ir Švietimo mainų paramos fondas, kuris informaciją apie fondo lėšų administravimą skelbia savo interneto svetainėje. T. y. nenumatoma, kad informacija apie projektų rezultatus bus skelbiama ministerijos ar fondo lėšas administruojančio Švietimo mainų paramos fondo interneto svetainėje. Ministerijos interneto svetainėje (https://smsm.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/smm-sportas/sporto-remimo-fondas) ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/) viešinama ši informacija apie Sporto rėmimo fondą: kvietimai, finansuojamų projektų sąrašai, jiems skirtos sumos ir pan., informacija apie baigtų vykdyti projektų rezultatus (skelbiami įvykusių renginių skaičius, dalyvių skaičius, panaudotų lėšų statistika). Kiekvienas projektas privalomai turi viešinti projekto rezultatus iki galutinės ataskaitos pateikimo, dalis tokių straipsnių yra skelbiama ir Sporto rėmimo fondo interneto svetainėje (https://www.srf.lt/apie-fonda/ – skelbiama nuo spalio 1 d.). Taip pat sukurta paskyra socialiniame tinkle Facebook(https://www.facebook.com/SportoRemimoFondas/).Įsigaliojus Sporto įstatymo pakeitimams, ministerijos svetainėje informacija nebus skelbiama, kadangi sprendimus priims ministro įgaliota įstaiga, kuri ir skelbs informaciją. Taip pat patikslintas skelbiamos informacijos sąrašas: „12. Švietimo, mokslo ir sporto ministro įgaliota institucija, savivaldybės, kurios teritorijoje vykdomos programos ir projektai, vykdomosios institucijos savo interneto svetainėse skelbia su šio straipsnio 1 dalies 1–3 punktuose nurodytomis programomis ir projektais susijusią informaciją: programas ir projektus pateikusių subjektų sąrašus, programų ir projektų pavadinimus, nustatytus reikalavimus atitinkančių programų ir projektų turinio santraukas, prašomų skirti lėšų sumas, sprendimus dėl projektų atitikties nustatytiems administracinės atitikties kriterijams, projektų turinio vertinimo rezultatus, sprendimus dėl lėšų valstybės biudžeto lėšų programoms ir projektams skyrimo (neskyrimo) ir šių sprendimų motyvus, programoms ir projektams skirtų lėšų dydžius, projektų trukmę, informaciją apie programų ir projektų įgyvendinimo rezultatus, valstybės ar savivaldybių biudžetų lėšų mokėjimo sustabdymą ar nutraukimą“.Konstituciniam Teismui 2020-11-03 priėmus nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl LR įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties LR Konstitucijai“, peržiūrėtas Sporto įstatymas ir patvirtintas nauja redakcija (2022-01-18 Nr. XIV-908, įsigalioja 2022-07-01 (Įstatymo 2 straipsnio 2 dalis įsigalioja 2022-01-29)) ir visas Sporto rėmimo fondo modelis: nelieka fiksuoto dydžio nuo akcizo už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką (2, 2,5 ir 3 proc.), loterijų ir azartinių lošimų mokesčio (10 proc.); per metus nepanaudotos lėšos grąžinamos į biudžetą. Nuo 2022-07-01 veiklą pradėjo įsteigta biudžetinė įstaiga – Nacionalinė sporto agentūra, kuri įgyvendina valstybės sporto politiką aukšto meistriškumo sporto ir fizinio aktyvumo srityse, vykdo visas sporto finansavimo funkcijas. Patikslintas Sporto rėmimo fondo modelis – pakeistas iš esmės Sporto įstatymo 17 str., kuris nustato Lietuvos fizinio aktyvumo finansavimą, numatytas programinis ir projektinis finansavimas (finansuojami nacionaliniai ir regioniniai fizinio aktyvumo projektai ir sporto bazių pagerinimo projektai). Numatyti pakeitimai dėl Sporto komisijos sudėties – komisiją sudaro 7 nariai. Į komisiją po vieną skiriami trijų valstybės institucijų atstovai ir vienas Lietuvos savivaldybių atstovas. Tris atstovus į komisijos narius, atstovaujančius sporto organizacijoms, įskaitant vieną neįgaliųjų sporto judėjimams Lietuvoje vadovaujančių nevyriausybinių organizacijų atstovą, skiria Nacionalinė sporto taryba.
Atsakingi asmenys yra įpareigoti peržiūrėti nematerialiojo turto likučius ir prireikus įpareigoti teikti siūlymus dėl nematerialiojo turto nurašymo. Atliekant einamųjų metų inventorizaciją bus atkreiptas inventorizacijos komisijos dėmesys, kad inventorizacija būtų atlikta pagal Inventorizacijos taisyklių reikalavimus.
2019 m. spalio mėn. iš apskaitos buvo nurašytos pasenusios ir netinkamos naudoti veikloje licencijos, programinė įranga ir kitas nematerialusis turtas, atlikus metinę inventorizaciją pateikti siūlymai nurašyti licencijas, kurių galiojimo laikas pasibaigė (iš apskaitos jos bus nurašytos 2020 metais).
Sukurti nacionalinių kultūros įstaigų ir kitų Kultūros ministerijai pavaldžių įstaigų veiklos kokybės vertinimo sistemą, susiejančią institucijų finansavimą su veiklos rezultatais.
Kultūros ministro 2019-11-14 įsakymu Nr. ĮV-748 patvirtintas vieningas kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos vertinimo kriterijų rinkinys, kuriuo vadovaujantis kasmet bus atliekamas visų įstaigų metinių rezultatų vertinimas. Rinkinys apima bendruosius ir specialiuosius kriterijus, kuriuos lyginant planuojama nustatyti objektyvius įstaigų veiklos rezultatus. Kultūros ministro 2020-06-08 įsakymu Nr. ĮV-719 sudaryta Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų veiklos rezultatų vertinimo komisija, kuriai pavesta kasmet teikti rekomendacijas kultūros ministrui dėl įstaigų grupių ir (ar) individualių įstaigų veiklos ir valdymo tobulinimo, siekiant įstaigų veiklos efektyvumo, teikiamų paslaugų kokybės ir prieinamumo didinimo, bei įstaigoms planuojamų biudžeto asignavimų pagrįstumo ir kasmet teikti siūlymus kultūros ministrui dėl įstaigoms keliamų tikslų ir siekiamų rezultatų.2020 m. atliktas įstaigų veiklos vertinimas bei parengtos Kultūros ministro valdymo sričių biudžetinių įstaigų ir (ar) įstaigų grupių veiklos ir valdymo tobulinimo rekomendacijos. Ministerijos nuomone, tiesioginis įstaigų finansavimo susiejimas su veiklos rezultatais įmanomas tik įvykdžius finansavimo reformą visos valstybės mastu (centralizuojant pastoviųjų išlaidų apmokėjimą iš valstybės biudžeto). Atsižvelgdama į tai, tolimesnių veiksmų dėl finansavimo susiejimo su veiklos rezultatais ministerija neplanuoja, todėl stebėseną baigiame.
Priėmus LR Švietimo įstatymo 23 ir 49 str. pakeitimus (2022 01 11 Nr. XIV-895), įteisintos nacionalinės pedagogų kvalifikacijos tobulinimo programos, skirtos tobulinti kompetencijas ministro patvirtintose prioritetinėse kvalifikacijos tobulinimo srityse. Patvirtinti reikiami teisės aktai: Pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) 2023–2025 metų prioritetinės kvalifikacijos tobulinimo sritys: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/7f71bc407b2511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=1&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Reikalavimai pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštųjų mokyklų darbuotojus) kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinėms kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nacionalinių kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo, akreditavimo ir registravimo tvarkos aprašas: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f95b53508ba511edbdcebd68a7a0df7e?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-7da007579273; Atnaujinti Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų pedagoginių darbuotojų (išskyrus aukštąsias mokyklas) kvalifikacijos tobulinimo nuostatai: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/TAIS.295263/asr?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=be8b255c-e73b-469a-b268-
Bus užregistruota patikslinta žemės sklypų vertė ir turimas biologinis turtas.
Trakų istorinio nacionalinio parko direkcijos buhalterinėje apskaitoje 2019-12-31 pagal buhalterines pažymas buvo patikslinta keturių žemės sklypų tikroji vertė (iš viso 8 043 485,00 Eur verte) ir užregistruoti medynai (151 892,32 Eur verte), bet trijų žemės sklypų vertės pokyčiai užregistruoti neįvertinus, kad jų tikroji vertė mažesnė nei įsigijimo savikaina, t. y. viršija tikrosios vertės rezervo sąskaitoje ankstesniais laikotarpiais užregistruotą sumą. Pagal 12-ojo VSAFAS „Ilgalaikis materialusis turtas“ 65 p. minėtais atvejais turėjo būti pripažintos nuvertėjimo sąnaudos (iš viso 3 250,17 Eur), o direkcijos apskaitoje žemės sklypų verčių sumažėjimas neteisingai užregistruotas grynojo turto tikrosios vertės rezervo sąskaitoje. Įgyvendindamas rekomendacijos priemonę, Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras 2020-10-27 pateikė dokumentus, pagrindžiančius atliktus žemės sklypų vertes koreguojančius įrašus – 2020-09-30 buhalterines pažymas ir koreguojamų sąskaitų apskaitos registrą.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. rugpjūčio 13 d. nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo projektą, papildant Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą reikalingomis nuostatomis dėl visų Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui prie Krašto apsaugos ministerijos teikiamų pranešimų apie kibernetinius incidentus, kurie galimai yra nusikaltimai elektroninėje erdvėje, privalomo pateikimo vieno langelio principu kibernetinius incidentus valdančioms ir (ar) tiriančioms institucijoms.
2024-11-12 Vyriausybė patvirtino naują Nacionalinį kibernetinių incidentų valdymo planą, pagal kurį keičiasi incidentų klasifikavimas, pranešimo terminai ir būdai. Kibernetinio saugumo subjektai informaciją apie kibernetinius incidentus Nacionaliniam kibernetinio saugumo centrui turės teikti privalomai. Kuriama Nacionalinė kibernetinių incidentų valdymo platforma, kuri palengvins ir automatizuos informacijos pateikimą, veiks vieno langelio principu. Joje kartu dirbs Nacionalinis kibernetinio saugumo centras, Policija ir Valstybės duomenų apsaugos inspekcija.
Sukurti ir nuolatos tobulinti biudžetinių kultūros įstaigų tarnautojų, kultūros ir meno darbuotojų kasmetinio veiklos vertinimo sistemą papildomais teisės aktais, atsižvelgiant į finansines galimybes inicijuoti ir įgyvendinti pavaldžių įstaigų vadovų ir kultūros darbuotojų bendrųjų ir specialiųjų kompetencijų tobulinimo modelį.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtinti Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai (nauja redakcija). Nuostatuose įtvirtinamas tęstinis kvalifikacijos tobulinimas: programos trukmė ne mažesnė kaip 40 val. Kvalifikacijos tobulinimo programas gali sudaryti vienas ar keli moduliai, jos gali būti įgyvendinamos įvairiomis formomis (seminarai, kursai, stažuotės ir pan.).Kvalifikacijos tobulinimo formas siūlo akredituotos kvalifikacijos tobulinimo institucijos. Nacionalinei švietimo agentūrai deleguota funkcija vykdyti pedagogų kvalifikacijos tobulinimo įstaigų išorinį vertinimą, kuris apima įsivertinimą ir vertinimą, ir veiklos kokybės stebėseną. Parengtos Institucijų, vykdančių mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų kvalifikacijos tobulinimą, veiklos kokybės įsivertinimo rekomendacijos. Išorinio vertinimo metu, remdamiesi įsivertinimo išvadomis, išorinio vertinimo ekspertai institucijai padeda nustatyti veiklos rezultatų kokybę ir teikia rekomendacijas dėl veiklos tobulinimo ir veiksmingiausių pedagogų kvalifikacijos tobulinimo formų. Kadangi patvirtinus nuostatus nustatyta minimali programos trukmė, tačiau reglamentavimas dėl formų iš esmės nesikeitė, priemonę laikome iš dalies įgyvendinta.
Švietimo, mokslo ir sporto ministras 2019-11-25 įsakymu Nr. V-1367 patvirtino Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatų naują redakciją. Nuostatai patikslinti atsižvelgiant į dabartinę realią situaciją (priimtus įstatymų ir kt. teisės aktų pakeitimus, įstaigų reorganizavimą, jungimą, funkcijų perskirstymą ir pan.).
Informacija susijusi su projektų finansavimu jau paskelbta ministerijos svetainėje www.lrvkm@Lt. Taip pat bus viešinamos ataskaitos apie ministerijos finansuotus įgyvendintus projektus.
Kartą per pusmetį informuoti Užimtumo tarnybą apie profesinio mokymo teikėjų planinius patikrinimus ir jų rezultatus.
Užimtumo tarnybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos išsiųsta informacija (2022 m. sausio 13 d. raštas Nr. SR-127) apie 2021 m. organizuotus planinius išorinio vertinimo vizitus, neplaniniu profesinio mokymo įstaigų patikrinimus ir pateiktos nuorodos į viešai skelbiamą informaciją. Vadovaujantis Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. V-442 „Dėl Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, 13 punktu, švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. vasario 11 d. įsakymu Nr. V-521 buvo nustatytas Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, kuriose bus vykdomas veiklos išorinis vertinimas 2022 metais, sąrašas. Į sąrašą įtraukti 8 profesinio mokymo teikėjai, iš jų – 2 privatūs. 2022 m. balandžio 7 d. Nacionalinės švietimo agentūros direktorė įsakymu patvirtino Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį mokymą, veiklos išorinio vertinimo vizitų 2022 metais tvarkaraštį , trukmę ir ekspertų grupių dydžius. Planuoti vizitai įvyko, Užimtumo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos 2022 m. liepos 5 d. raštu Nr. SR-2590 apie tai informuota.
Parengti KASOKTĮ įstatymo pakeitimo projektą, numatant papildomas karių išlaikymo priemones, skirtas tikslinei jų grupei (karininkai ir puskarininkiai) ir jį pateikti svarstyti LRV.
Krašto apsaugos ministerija parengė Lietuvos Respublikos krašto apsaugos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo Nr. VIII-723 pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.Seimas priėmė Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo Nr. VIII-723 10, 10-1, 20, 38, 47, 54, 60 straipsnių ir 1, 2 priedų pakeitimo ir įstatymo papildymo 46-1 straipsniu įstatymą (2025 m. birželio 25 d. Nr. XV-340).
Parengti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų politikos gaires, užtikrinant vienodą viešųjų pirkimų organizavimo standartą, viešųjų pirkimų rizikų valdymo ir vertinimo gaires, nuoseklų mažinimą pirkimų iš vieno tiekėjo skaičių, tiekėjų konkurencijos didinimą, efektyvų ir racionalų lėšų panaudojimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2024-09-04 patvirtino ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų politikos gaires.
Nustatyti gamintojo atsakomybės principą, taikomą baldų, tekstilės gaminiams, numatant perdirbimo ir pakartotinio naudojimo užduotis
Aplinkos ministerijos pateikta informacija: 2023 m. pateiktas Europos Komisija pasiūlymas keisti 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas, kurį patvirtinus visose ES valstybėse narėse turės būti įsteigtos privalomos išplėstinės gamintojo ir importuotojo atsakomybės sistemos tekstilės gaminiams. Minėtos direktyvos pakeitimus numatoma patvirtinti šiais metais, jų perkėlimas į nacionalinę teisę turės būti atliktas per direktyvos pakeitime nustatytą terminą.
Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programos lėšomis finansuojamų investicinių projektų įgyvendinimo ir priežiūros tvarkos aprašas bus keičiamas, numatant projektų rezultatų viešinimą aplinkos ministerijos (ar programą administruojančios įstaigos) interneto svetainėje.
Peržiūrint ir atnaujinant teisės aktų, reglamentuojančių įstaigų akreditavimą asmens sveikatos priežiūros veiklai, nuostatas:peržiūrėti Akreditavimo tarnybos funkcijas siekiant, kad tais pačiais ištekliais daugiau dėmesio būtų skirta išoriniam paslaugų veiksmingumo vertinimui;įpareigoti Akreditavimo tarnybą įvertinti galimybę ir pasiūlyti būdus dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų vidaus medicininio audito tarnybų pasitelkimo atliekant išorinį įstaigų teikiamų paslaugų veiksmingumo vertinimą.
Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba 2021–2023 m. Šeimos medicinos paslaugų akreditavimą vykdė pagal 2020–2021 m. atnaujintus akreditavimo sveikatos priežiūrai reikalavimus. 2023 m. tarnyba asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų išorinį vertinimą praplėtė atliekant planinius konsoliduotus įstaigų patikrinimus, vykdant asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultavimą ir informavimą paslaugų kokybės ir teisės aktų, reglamentuojančių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, klausimais. Tarnyba, atsižvelgus į Sveikatos apsaugos ministerijos žalos pacientų sveikatai prevencijos komisijos pateiktą informaciją, planuotai vykdė asmens sveikatos priežiūros įstaigų konsultacinius vizitus, kurių išdavoje teikė rekomendacijas teikiamų paslaugų kokybės užtikrinimo, vidaus medicinos audito vykdymo klausimais ir pacientų skundų nagrinėjimo bei šių skundų prevencijos tikslais. Vadovaujant ir konsultuojant tarnybai asmens sveikatos priežiūros įstaigų Vidaus medicininis auditas aktyviau dalyvauja gerinant šeimos medicinos paslaugų kokybę ir atliekant Akreditavimo standartų šeimos medicinos paslaugai atitikties savivertinimą.
Priimti sprendimus dėl teismams nebūdingų funkcijų atsisakymo, parengiant įstatymų projektus ir pateikiant juos Seimui.
2022 m. birželio 30 d. Seimas priėmė Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 1.65, 1.117, 3.51, 3.52, 3.53, 3.61, 3.66, 3.67, 3.73, 3.77, 3.79, 3.85, 3.103, 3.140, 3.144, 3.188, 5.7, 6.492, 6.493 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 3.54(1), 3.54(2), 3.54(3), 3.54(4), 3.76(1) straipsniais įstatymą ir susijusius įstatymus. Įstatymų įsigaliojimas numatytas 2023 m. sausio 1 d. Teisingumo ministerija informavo, kad atliko teismams nebūdingų funkcijų vertinimą bei parengė atitinkamus teisės aktų projektus – Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 1.65, 1.117, 3.51, 3.52, 3.53, 3.61, 3.66, 3.67, 3.73, 3.77, 3.79, 3.85, 3.103, 3.140, 3.144, 3.188, 5.7, 6.492 ir 6.493 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 3.541, 3.761 straipsniais įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinės būklės aktų registravimo įstatymo Nr. XII-2111 13 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos notariato įstatymo Nr. I-2882 6, 28 ir 46 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo Nr. X-1809 8, 315 ir 319 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 27, 35, 80, 82, 86, 115, 1622, 284, 350, 515, 577, 582 ir 608 straipsnių pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos administracinių bylų teisenos įstatymo Nr. VIII-1029 35, 38 ir 105 straipsnių pakeitimo įstatymo projektus (toliau – įstatymų projektai). 2022 m. sausio 21 d. įstatymų projektai buvo pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.
Įgyvendinti techniniai pakeitimai IT sistemose.
Įgyvendinant priemonę Finansų ministerija 2020 m. sausio mėn. atliko informacinių sistemų (VBAMS ir FVIS) techninius pakeitimus.
Dabartiniam paslaugos teikėjui pagal 2018 m. sutartį ministerijos sutartiniai įsipareigojimai galioja iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pasibaigus sutartiniams įsipareigojimams ministerija planuoja apsvarstyti, ar tikslinga programos įgyvendinimą tęsti. Nusprendus programą tęsti, ministerija įsipareigoja programą parengti teisės aktų nustatyta tvarka.
Bus patikslinti sutartyje su VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru nurodyti veiklos vertinimo kriterijai, susiję su Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros skatinimo programos priemonės „Žemės ūkio informacinių ir kontrolės sistemų veiklos užtikrinimas“ įgyvendinimu.
Žemės ūkio ministerija sutarties, sudarytos su VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru (2022-01-14 Nr. 8P-22-4), 1 priede nustatė reikalavimus, kurie sukonkretina, kaip valstybės įmonė turi atsiskaityti už atliktus darbus, nustatė išmatuojamus veiklos vertinimo rodiklius, kurie leis įvertinti, ar pasiektas konkretus rezultatas.
Peržiūrėti ir standartizuoti procesus, būtinus įstaigų centralizuotam buhalterinės apskaitos tvarkymui.
2023-08-25 baigtas įgyvendinti projektas „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“. Projekto metu buvo parengtas standartizuotų finansinės apskaitos procesų modelis. Remiantis juo nustatyti FABIS standartiniai apskaitos procesai įsigaliojo nuo 2023-09-01 (patvirtinti finansų ministro 2006-04-06 įsakymu Nr. 1K-152 (2023-08-29 įsakymo 1K-303 redakcija)).
Siekiant teisinio aiškumo, bus peržiūrėtos projektų administravimo taisyklės, finansavimo konkursų nuostatų reikalavimai ir pateikta išvada dėl projekto keitimo atitikties. Esant poreikiui, bus parengti pasiūlymai Jaunimo reikalų departamentui dėl konkurso nuostatų tobulinimo.
Inicijuotas Pavyzdinio viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos vadovo finansavimo sumų apskaitos biudžetinėse įstaigose tvarkos aprašo 3 priedo „Pažyma dėl finansavimo sumų“ formos pakeitimas, leidžiantis informaciją apie subjektų sukauptas finansavimo pajamas pateikti atskirai išskiriant trumpalaikes ir ilgalaikes subjektų gautinas sumas.
Įgyvendinant priemonę Finansų ministerija 2019 m. gruodžio mėn. atnaujino Pavyzdinio viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos vadovo Finansavimo sumų apskaitos biudžetinėse įstaigose tvarkos aprašo 3 priedą „Pažyma dėl finansavimo sumų“, pagal kurį valstybės iždas renka ir registruoja savo apskaitoje asignavimų valdytojų ir jų pavaldžių įstaigų informaciją apie finansavimo sumas iš valstybės biudžeto.
Bus patikslintas finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašas, nurodant, kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų sukauptas finansavimo sumas (informacija teikiama pažymoje dėl finansavimo sumų) sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės biudžeto.
Įgyvendinant priemonę Valstybės iždo departamento direktorius 2020-01-31 patikslino Finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašą, kuriame nurodė kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų gautinas iš valstybės biudžeto sumas sudaro subjektų ilgalaikės gautinos sumos iš valstybės iždo.
Nuteistųjų gyvenamųjų patalpų renovavimas iš bendrabutinio į kamerinį tipą. Mobiliojo ryšio detektavimo sistemų diegimas renovuojant ir pertvarkant nuteistųjų gyvenamuosius bendrabučius į kamerinio tipo patalpas: Pravieniškių PN-AK 2-jo sektoriaus nuteistųjų bendrabučio kapitalinis remontas (pertvarkant į kamerinio tipo patalpas).
Kalėjimų tarnyba 2024-01-16 informavo, kad įgyvendinant priemonę Pravieniškių PN-AK 2-jame sektoriuje atliktas kapitalinis remontas (bendrabučio tipo patalpos pakeistos į kamerinio tipo patalpas) bei įdiegta mobiliojo ryšio detektavimo sistema.
Sprendimas apie dirvožemio tyrimų tikslingumą kitam laikotarpiui bus priimtas 2020 m. pabaigoje, nes 2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemio savybių tyrimų 2016-2020 metais programa vykdoma iki 2020 metų. Nusprendus programą tęsti, ji bus rengiama teisės aktų nustatyta tvarka, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės rekomendacijas.
2015-05-11 įsakymu Nr. 3D-373 patvirtinta Agrocheminių dirvožemių savybių tyrimų 2016-2020- metais programa vykdoma iki 2020 metų, todėl apie dirvožemio tyrimų tikslingumą kitam periodui spręsime paskutiniais programos vykdymo metais, t. y. 2020 metais. Nusprendus programą tęsti, ji bus parengta teisės aktų nustatyta tvarka, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės rekomendacijas.
Parengtas Lietuvos Respublikos pašarų įstatymo pakeitimo projektas. Keičiamas Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro pavadinimas į Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registrą ir paskiriamas jo valdytojas.
2020 m. birželio 29 d. priimtas Pašarų įstatymo Nr. VIII-1610 pakeitimo įstatymas, kuriuo numatyta, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė steigia Pašarų ūkio subjektų registrą, tvirtina jo nuostatus ir paskiria tvarkytojus, o pašarų ūkio subjektų registro valdytoja – Žemės ūkio ministerija.
Parengti rašytinę rekomendaciją (nurodymą) dėl vidaus kontrolės, įskaitant finansų kontrolę, stiprinimo.
Pagal naują Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo teisinį reglamentavimą (2019-07-11 Nr. XIII-2312) ir finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintą Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašą, viešieji juridiniai asmenys (viešojo sektoriaus subjektai) (toliau – VJA) turėjo nusistatyti VJA vidaus kontrolės politiką, kuri padeda tinkamai įgyvendinti veiklos tikslus ir veiklą vykdyti laikantis skaidrumo principo. 2021 m. pirmą kartą iki kovo 1 d. VJA vadovai (įskaitant jiems pavaldžius ir (arba) atskaitingus VJA) Finansų ministerijai teikė informaciją apie visos vidaus kontrolės įgyvendinimą VJA. Informacijos teikimas atkreipė VJA vadovų ir darbuotojų dėmesį į vidaus kontrolės svarbą, paskatino peržiūrėti iki tol galiojusias vidaus kontrolės tvarkas, taisykles, naujai įsivertinti rizikas bei imtis atitinkamų priemonių joms sumažinti. VJA vadovams buvo išsiųstas Finansų ministerijos 2021-02-24 raštas Nr. (19.1E)-6K-2101411 „Dėl vidaus kontrolės stiprinimo viešuosiuose juridiniuose asmenyse“, kuriame buvo pateiktos rekomendacijos (pasiūlymai) dėl vidaus kontrolės stiprinimo. Vadovaujantis nauju teisiniu reglamentavimu visos įstaigos, kurių apskaita tvarkoma centralizuotai, atnaujino savo finansų kontrolės taisykles.
Gavus duomenis ir informaciją iš valstybės įmonės Registrų centro, esant poreikiui ir iš kitų organizacijų, bus atlikti veiksmai dėl buto įtraukimo į savivaldybės buhalterinę apskaitą.
NTR duomenimis savivaldybė patikėjimo teise valdė 1 NT objektą (155,63 kv. gyvenamąsias patalpas, unikalus Nr. 1098-3004-5019:0156), kuris nebuvo registruotas savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. Savivaldybė 2021-02-01 informavo, kad VĮ Registrų centro teritorinis registratorius (2021-01-28 reg. Nr. A50-3019/21) savivaldybę informavo, kad tvarkydamas duomenis NTR ir nagrinėdamas trečiųjų asmenų prašymus nustatė, jog minėtas NT objektas dubliuojasi su pastate-bendrabutyje (unikalus Nr. 1098-3004-5019), Kalvarijų g. 198, Vilniuje, suformuotais atskirais turtiniais vienetais: butais – kambariais (unikalūs Nr. 4400-1710-7714:5901; 4400-0526-5027:2486; 1098-3004-5019:0158; 4400-0964-4584:6277 ir 1098-3004-5019:0160) su bendrojo naudojimo patalpomis, kurios nuosavybės teisė priklauso ir / ar priklausė (šiuo metu kai kurios patalpos jau perleistos tretiesiems asmenims) Vilniaus m. savivaldybei. VĮ Registrų centras, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos nekilnojamojo turto registro įstatymo 33 str. NTR išregistravo gyvenamąjį butą (unikalus Nr. 1098-3004-5019:0156) bei savivaldybės patikėjimo teises į jį.
Bus peržiūrėtos ir keičiamos projektų administravimo taisyklės, siekiant tobulinti projektų finansavimo tvarką.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtintos Projektų administravimo taisyklės, kuriose nustatyti projektams taikomi bendrieji paraiškų teikimo ir pildymo reikalavimai, taip pat reikalavimai pareiškėjams, paraiškų atrankos ir vertinimo, valstybės biudžeto lėšų skyrimo, projektų vykdymo ir stebėsenos tvarka, numatytas funkcijų atskyrimas (finansavimo nuostatus rengia, atsižvelgę į ministro patvirtintas taisykles, už priemones atsakingi valstybės tarnautojai ministerijoje arba jai pavaldžiose įstaigose, o juos tvirtina ministro arba atitinkamos ministerijai pavaldžios įstaigos vadovas, administravimo funkcijos yra pavestos įgyvendinti kitam subjektui (Socialinių paslaugų priežiūros departamentui). Minėtos taisyklės papildytos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022-05-17 įsakymu Nr. A1-355, kuriuo patvirtinti projektų atrankos konkurso pavyzdiniai nuostatai, užtikrinantys vieningą nuostatų tvarką ir funkcijų pasiskirstymą. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose nustatyti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo tvarka. Konkursą administruojančia įstaiga konkurso nuostatuose gali būti numatytas Socialinių paslaugų priežiūros departamentas arba Europos socialinio fondo agentūra.
Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:●Informacija apie pateiktas paraiškas, jų skaičių.
Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje pateikė informaciją apie pateiktas paraiškas, jų skaičių.
Nuo 2020 m. internetiniame puslapyje bus viešinama Jaunimo reikalų departamento informacija apie 2019 m. finansuotų projektų rezultatus.
Konsultuojantis su VšĮ Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centru (buvusi MOSTA) bus nustatyti kultūros sričiai tinkami vertinti kokybiniai rodikliai, kurie bus įtraukti, rengiant departamento 2021–2023 m. strateginį veiklos planą.
Tautinių mažumų departamentas 2019 m. rudenį susitiko su Vyriausybės strateginės analizės centru (STRATA, iki 2019-08-01 VšĮ Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras, MOSTA) dėl galimų kokybinių rodiklių nustatymo. Buvo aptarta galimybė projektinio finansavimo vertinimo kokybinius rodiklius nustatyti, atliekant projektų dalyvių anketavimą. Departamento direktorius 2020-04-21 įsakymu Nr. ĮV-29 patvirtino tipinę anketą, skirtą vykdytų projektų veiklos rezultatų įvertinimui. Įdiegta elektroninė paraiškų teikimo sistema, kuri naujų projektų vykdytojų reikalaus užpildyti tokią anketą, neužpildę - negalės pateikti ataskaitos apie projekto įvykdymo rezultatus. 2020 m. kultūros projektų konkurso dalyviai, įvykdę projektus, pateikė konkurso dalyvio (projekto vadovo) apklausos anketas (gauta apie 50 anketų).Atsižvelgiant į patvirtintą anketą, į departamento 2021–2023 m. strateginį veiklos planą, kartu su kiekybiniais vykdomos programos tikslo „Spartinti tautinių mažumų integraciją, puoselėjant jų tautinį tapatumą bei tarpkultūrinį dialogą, kaip sudėtinės darnios šalies pažangos dalį“ vertinimo kriterijais, nustatyti du nauji kokybiniai vertinimo kriterijai:- Departamento skirtų tautinių mažumų organizacijų kultūros projektams lėšų dalis, panaudota išliekamąją ar tęstinę vertę turinčioms priemonėms (procentai);- Departamento organizuojamo tautinių mažumų organizacijų kultūros projektų konkurso veiklų kokybė dalyvių vertinimu (balais nuo 1 iki 10).
Inventorizuoti žemės sklypus, kurie yra gauti iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet nėra įregistruoti VĮ Registrų centre ir Kelių direkcijos apskaitoje.
Lietuvos automobilių kelių direkcija inventorizavo žemės sklypus, perintus iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, bet neįregistruotus VĮ Registrų centre, ir įregistravo juos buhalterinėje apskaitoje pagal Finansų ministerijos 2020-06-04 parengtas metodines rekomendacijas (Nr. TR-12/2020-04(1)) „Dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje“.
Savivaldybėse įdiegti naują kompleksinę sveikatos stiprinimo paslaugą 65+ m. asmenims.
Patvirtinus įstatymą bus keičiamas Vyriausybės nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro reorganizavimo ir Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro nuostatų patvirtinimo". Pašarų ūkio subjektų registro administravimas bus pavestas Valstybinei maisto ir veterinarijos tarnybai ir VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrui.
2020 m. spalio 21 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarimu Nr. 1178 „Dėl Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registro reorganizavimo ir Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registro nuostatų patvirtinimo“ (TAR, 2020-10-27, Nr. 2020-22262) nutarė reorganizuoti Lietuvos Respublikos patvirtintų pašarų ūkio subjektų registrą į Lietuvos Respublikos pašarų ūkio subjektų registrą, papildant nauju registro tvarkytoju valstybės įmone Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centru. Šiuo nutarimu patvirtintuose nuostatuose nurodyti registro valdytojai ir tvarkytojai: registro valdytoja ir registre tvarkomų asmens duomenų valdytoja yra Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministerija; registro tvarkytojai ir registre tvarkomų asmens duomenų tvarkytojai yra: valstybės įmonė Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba.
Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo taisyklėse (2015-04-01 įsakymas Nr. 3D-243) bus patikslinti reikalavimai pareiškėjams ir projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai.
Ministerija informavo, jog patikslinti reikalavimai pareiškėjams ir projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai, išplečiamos individualios konsultacijos, konsultacinio renginio sąvokos, įtraukti mentorystė, grupinė konsultacija, diskusijų grupių susitikimai. Konsultavimo sritys papildytos ES Žaliojo kurso įgyvendinimo, Gerosios žemės ūkio praktikos kodekso, ekologinio ūkininkavimo ir klimato kaitos klausimų tema. Galimų pareiškėjų sąrašas išplėstas – įtrauktos asociacijos ir pripažinti žemės ūkio kooperatyvai. Konsultuoti jie galės gaminamos augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos konkurencingumo didinimo, kooperacijos žemės ūkyje plėtros ir žemės ūkio verslo planavimo ir veiklos teisiniais klausimais. Išbraukti punktai dėl reikalavimų konsultavimo paslaugų teikimo biurams. Patirties ir išsilavinimo reikalavimai pareiškėjo konsultantams pakeisti reikalavimu turėti atitinkamos konsultavimo srities akreditaciją.
Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo ir žinių perdavimo ir informavimo veiklos finansavimo taisyklėse.
Ūkininkų ir kitų asmenų, užsiimančių žemės ūkio veikla, konsultavimo išlaidų finansavimo ir žinių perdavimo ir informavimo veiklos finansavimo taisyklėse (žemės ūkio ministro 2015-04-01 įsakymas Nr. 3D-243) patikslinti reikalavimai pareiškėjams bei projektų naudos ir kokybės vertinimo kriterijai. Išplečiamos individualios konsultacijos, konsultacinio renginio sąvokos, įtraukiama mentorystė, grupinė konsultacija, diskusijų grupių susitikimai. Konsultavimo sritys papildytos Europos Sąjungos Žaliojo kurso įgyvendinimo, Gerosios žemės ūkio praktikos kodekso, ekologinio ūkininkavimo ir klimato kaitos klausimų tema. Galimų pareiškėjų sąrašas išplėstas – įtrauktos asociacijos ir pripažinti žemės ūkio kooperatyvai: šie pareiškėjai galės konsultuoti pagal gaminamos augalininkystės ir gyvulininkystės produkcijos konkurencingumo didinimo, kooperacijos žemės ūkyje plėtros ir žemės ūkio verslo planavimo ir veiklos teisinių klausimų konsultavimo sritis. Išbraukti punktai dėl reikalavimų konsultavimo paslaugų teikimo biurams. Patirties ir išsilavinimo reikalavimai pareiškėjo konsultantams pakeisti reikalavimu turėti akreditaciją pagal atitinkamą konsultavimo sritį. Taisyklių 4 priede nustatyti naudos ir kokybės vertinimo kriterijai, patikslinti prioritetiniai balai konsultantams, turintiems patirties tarptautiniuose projektuose.
Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai dalyvavimo žemės ūkio ir maisto produktų parodose, verslo misijose, mugėse ir šių produktų pristatymuose užsienio valstybėse finansavimo taisyklėse.
Žemės ūkio ministro 2020-03-27 įsakymu Nr. 3D-237 pakeistos Dalyvavimo žemės ūkio ir maisto produktų parodose, mugėse, pristatymuose ir verslo misijose užsienio valstybėse finansavimo taisyklės, kuriose patikslinti dalyvavimo užsienio valstybių renginiuose finansavimo tikslai, nustatyti vertinimo kriterijai ir patikslinta ataskaitos forma, pagal kurią pagalbos gavėjai turės pateikti informaciją apie priemonės įgyvendinimo rezultatus.
Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai žemės ūkio parodų, prekybos mugių, bendruomeniškumą kaime skatinančių renginių ir konkursų organizavimo ir (arba) dalyvavimo juose finansavimo taisyklėse.
Žemės ūkio parodų, prekybos mugių, bendruomeniškumą kaime skatinančių renginių ir konkursų organizavimo ir (arba) dalyvavimo juose finansavimo taisyklės patikslintos paraiškų vertinimo ir atrankos kriterijais (žemės ūkio ministro įsakymais: 2019-05-08 Nr. 3D-286, 2021-04-15 Nr. 3D-241, 2021-05-31 Nr. 3D-346).
Atitinkami teisės aktai bus tikslinami pagal galimybes.
Kartu su Finansų ministerija įvertinti valdymo išlaidų ir bendrųjų funkcijų efektyvumo vertinimo tarpusavio sąsajas bei pateikti tobulinimo pasiūlymus.
Apsvarstyti galimybę VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrui žemės ūkio ministro 2006-06-12 įsakymu Nr. 3D-240 „Dėl Valstybėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodikų patvirtinimo“ pavestas funkcijas nustatyti įstatyme ar Vyriausybės nutarime.
Vadovaujantis žemės ūkio ministro 2006-06-12 įsakymo Nr. 3D-240 „Dėl Valstybėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimo metodikų patvirtinimo“ 21 p. nuostatomis, Žemės ūkio ministerija iš VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro gautos informacijos pagrindu apskaičiuoja lėšų poreikį darbo užmokesčiui, socialinio draudimo įmokoms bei kitoms išlaidoms ir pateikia skaičiavimus Finansų ministerijai. Ministerija informavo, kad valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms atlikti skirtų lėšų apskaičiavimas nėra atskira VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centro atliekama funkcija ir jai atlikti neskiriamas atskiras finansavimas. Tai išvestinis darbas, kuriam atlikti centras naudoja savo tvarkomų ir administruojamų registrų ir informacinių sistemų duomenis. Pagal Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 45 straipsnį išlaidos, patirtos rengiantis kurti registrus ir valstybės informacines sistemas, kuriant, tvarkant ir prižiūrint registrus ir valstybės informacines sistemas, vykdant kitą su valstybės informaciniais ištekliais susijusią veiklą, gali būti finansuojamos iš valstybės biudžeto.
Žemės ūkio ministerija įvertins Žemės, maisto ūkio, žuvininkystės ir kaimo plėtros mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros 2015–2020 metų programos tikslingumą.
Žinių perdavimo ir informavimo priemonės finansavimo taisyklėse bus papildyti išlaidų tinkamumo kriterijai bei papildyta mokėjimo prašymų vertinimo tvarka, nustatant papildomas kontrolės priemones. Taip pat siekiant, kad organizuojamuose renginiuose dalyvautų tik tinkami galutiniai pagalbos gavėjai 2019 m. įgyvendinimo taisyklės buvo pakeistos ir šiuo metu kiekvienas galutinis pagalbos gavėjas turi atskirai užpildyti prašymą dalyvauti konkrečioje žinių perdavimo ir informavimo priemonėje ir šioje paraiškoje pasirašo deklaraciją, kad jis atitinka taisyklėse nustatytus reikalavimus galutiniams pagalbos gavėjams.
Bus sukonkretinti VĮ Valstybės žemės fondo teikiamų atsiskaitymo ataskaitų turinys ir reikalavimai, kad gautą informaciją būtų galima panaudoti kitų metų valstybinės priežiūros veiklai planuoti, rodiklių apimtims nustatyti, nustatytų pažeidimų duomenims kaupti, analizuoti, laiku inicijuoti teisės aktų tobulinimą ir kt. Atitinkamai bus patikslinti veiklos vertinimo kriterijai, nurodyti sutartyje su VĮ Valstybės žemės fondu.
Žemės ūkio ministerija sutarties, sudarytos su VĮ Valstybės žemės fondu (2022-01-28 Nr. 8P-22-8), 1 priede nustatė reikalavimus, kurie sukonkretina, kaip valstybės įmonė turi atsiskaityti už atliktus darbus, nustatė išmatuojamus veiklos vertinimo rodiklius, kurie leis įvertinti, ar pasiektas konkretus rezultatas.
Ministerijos Vidaus audito skyrius, remdamasis rizikos analize bei Vidaus audito skyriaus personalo ištekliais, ministerijos skirtų dotacijų panaudojimo vertinimą įtrauks rengdamas strateginius ir metinius vidaus audito veiklos planus.
Remdamasi 2020 metų veiklos planu, ministerijos centralizuota vidaus audito tarnyba atliko vidaus auditą, kurio metu 7-iose savivaldybėse ir 14-oje jų mokyklų įvertino specialiųjų tikslinių dotacijų panaudojimą (auditas baigtas 2020-08-21). Siekiant pašalinti nustatytus trūkumus, ministerijai ir savivaldybių administracijoms pateiktos rekomendacijos dėl vidaus kontrolės aplinkos (vidaus teisės aktų) ir procedūrų tobulinimo.
Ministro įsakymu patvirtintas Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui tvarkos aprašas bus papildytas projektų atrankos kriterijais.
Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašas patikslintas švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-01-14 įsakymu Nr. V-36. Jis papildytas projektų atrankos kriterijais ir kitomis nuostatomis: tinkamų ir netinkamų finansuoti išlaidų kategorijomis, reikalavimais projektų vykdytojams atsiskaityti už projekto tikslus ir atitinkamus vertinimo kriterijus, kurie tiesiogiai sietųsi su ministerijos finansuojamų priemonių tikslais, reikalavimais viešai skelbti kvietimus dalyvauti konkurse ir kt.
Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:● Informacija apie projektų įgyvendinimo metu pasiektus rezultatus.
Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje paskelbė informaciją apie 2020 m. projektų įgyvendinimo metu pasiektus rezultatus.
Peržiūrėti Gynybos planavimo procesą, kuris leistų sklandžiai ir efektyviai plėtoti reikiamus pajėgumus greitai kintančios geopolitinės situacijos ir priimamų politinių/karinių sprendimų kontekste, taip pat užtikrinti skaidrų ir pagrįstą gaunamų asignavimų panaudojimą, išaugus gynybos finansavimui.
Bus peržiūrėti tikslai ir patikslinti vertinimo kriterijai nacionalinės paramos kaimo bendruomenių veiklai teikimo taisyklėse.
2020 metų nacionalinės paramos kaimo bendruomenių veiklai teikimo taisyklės, patvirtintos žemės ūkio ministro 2020-01-07 įsakymu Nr. 3D-7, patikslintos šiais pakeitimais:1) 8 p. nurodytos remiamos veiklos sritys, 8.3 p. patikslintas remiamų renginių organizavimo pobūdis, nurodyta, jog remiami bendruomeniškumą kaime skatinantys (įskaitant gerosios patirties sklaidos ir mokomuosius vizitus) ir tradiciniai renginiai. Paramos tikslas nebuvo keičiamas, nes prie remiamų veiklos sričių patikslintos bendruomeniškumo iniciatyvos (8 p.), kurios remiamos tik pagal šią priemonę, o projektų atrankos kriterijai diferencijuoja bendruomeniškumo iniciatyvų skatinimą;2) techniškai pakoreguota ir projekto įgyvendinimo ataskaita (taisyklių 5 priedas): paramos gavėjams atsiskaitant už įgyvendintą veiklą papildomai reikia pateikti informaciją apie projekto viešinimą, nuotraukas, nuorodas apie projektą;3) veiklos sritis „Renginių organizavimas“ pakeista į „Bendruomeniškumą kaime skatinančių (įskaitant gerosios patirties sklaidos ir mokomuosius vizitus) ir tradicinių renginių organizavimas", pakeisti atitinkamų sričių atrankos kriterijai.
Bus peržiūrėtos ir keičiamos projektų administravimo taisyklės atsižvelgiant į pateiktas rekomendacijas.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kurių 97 p. nustatyta, kad, norint patikslinti neįgyvendintų veiklų planą, projekto vykdytojas konkursą administruojančiai įstaigai pateikia pagrįstą prašymą patikslinti veiklų planą, kartu pateikdamas ir lyginamąjį veiklų planą. Apie leidimą patikslinti veiklų planą konkursą administruojanti įstaiga informuoja projekto vykdytoją. Peržiūrėjus Projektų administravimo taisyklių pakeitimus nustatytas poreikis tvirtinti naują redakciją. 2023-08-30 įsakymu Nr. A1-581 patvirtintos naujos redakcijos Projektų administravimo taisyklės, kuriose reglamentuoti konkursų nuostatai, paraiškų teikimo, vertinimo, komisijos darbo organizavimo, projektų vykdymo, stebėsenos ir viešinimo reikalavimai. Taisyklėse įtvirtinta (104 p.), kad sprendimai dėl esminių veiklų tikslinimo, kurie gali turėti įtakos siekiant finansuoto projekto tikslo, turi būti patvirtinti komisijos.
Įvertinus esamą prokurorų specializacijos reglamentavimą, parengti atitinkamų teisės aktų pakeitimų projektus.
Įgyvendinus projektą LT06-1-GP-TF-001 „Modernios ir atviros prokuratūros kūrimas Lietuvos Respublikoje“ UAB Leaners ekspertai atliko esamos prokurorų specializacijos sistemos vertinimą, atsižvelgiant į dabartinę kriminogeninę padėtį ir ateities tendencijas, sistemos nuoseklumą, pateikė išvadas ir rekomendacijas dėl prokurorų specializacijos sistemos.Ekspertai konstatavo, kad dabartinės patvirtintos Rekomendacijos dėl specializacijos numato galimybes jas pritaikyti visų lygių prokuratūrose ir jų padaliniuose, turinčiuose net nedidelį darbuotojų skaičių.Kadangi nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje bendras skaičius santykinai nėra didelis (pvz. 2.5% 2019 m.), galima būtų centralizuoti tokių veikų tyrimus Apygardų lygmeniu priskiriant konkrečius prokurorus su viena specializacija arba pagal poreikį įsteigiant specialius skyrius . Alternatyva taip pat galėtų būti šios specializacijos centralizacija Generalinės prokuratūros lygmeniu ir sucentralizuoti visus tokio tipo tyrimus viename struktūriniame padalinyje, kuris turėtų vieną konkrečią specializaciją su specializuotais prokurorais.Atsižvelgiant į statistinę informaciją galima būtų konkrečiose apylinkėse pagal tokių užregistruotų veikų skaičių ir atitinkamai nustatytas IT procesų darbo laiko normas išskirti ir susiaurinti tam tikrų apylinkių prokuratūrų prokurorų specializacijas, pvz. paskirti vieną ar kelis prokurorus, kurie organizuotų tik nusikaltimų, padarytų elektroninėje erdvėje, ikiteisminius tyrimus. ; Buvo pasirinktas sprendimas palikti dabar galiojančią prokurorų specializacijos sistemą, paskiriant prokurorus specializuotis organizuoti nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje ikiteisminius tyrimus visų grandžių prokuratūrose ( apylinkių prokuratūrose, apygardų prokuratūrų specializuotuose skyriuose ir Generalinėje prokuratūroje). Šiuo metu šio srityje specializuojasi 56 prokurorai ir 4 vyriausieji prokurorai ( pavaduotojai).
Stiprinti profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų kokybinį vertinimą. Peržiūrėti ir pakeisti sveikatos apsaugos ministro 2011-06-28 įsakymą Nr. V-645 ,,Dėl sveikatos specialistų tobulinimo programų derinimo taisyklių ir tobulinimo programų vertinimo komisijos nuostatų patvirtinimo“ įtvirtinant kokybinius reikalavimus profesinės kvalifikacijos tobulinimo programoms ir nuostatas, užtikrinančias kokybinių reikalavimų laikymąsi ir kolegialų profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų derinimą ir vertinimą.
Nuo 2025-01-01 įsigaliojo Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų ir vienkartinių profesinės kvalifikacijos tobulinimo renginių derinimo taisyklės ir Profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų derinimo komisijos nuostatai (sveikatos apsaugos ministro 2011-06-28 įsakymas Nr. V-645, nauja redakcija 2024-12-12 įsakymas Nr. V-1325), kurie reglamentuoja profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų vertinimo kriterijus, specialistų tobulinimo programų ir vienkartinių profesinės kvalifikacijos tobulinimo renginių derinimo su Sveikatos apsaugos ministerija tvarką, tobulinimo programų teikimo įgaliotajai institucijai (Higienos institutui), Profesinės kvalifikacijos tobulinimo programų sąvado sudarymo tvarką bei tobulinimo programų ir vienkartinių renginių priežiūros tvarką. Tobulinimo programų ir vienkartinių renginių derinimas ir jų paskelbimas administruojami Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinėje sistemoje (Kompetencijų platforma). Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai pavesta suteikti švietimo teikėjams kodus prisijungti prie Kompetencijų platformos; teikti suinteresuotiems fiziniams ir juridiniams asmenims informaciją ir konsultacijas Kompetencijų platformos naudojimo klausimais.
Parengti sveikatos apsaugos ministro 2018-12-12 įsakymo Nr. V-1434 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto išlaidų kompensuojamiesiems vaistams stebėsenos kriterijų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimą: papildyti kainodaros poveikio stebėsenos rodikliais, numatyti jų vertinimą, kuriuo remiantis bus priimami sprendimai dėl kainodaros.
Nuo 2025-01-01 įsigalios sveikatos apsaugos ministro 2018-12-12 įsakymo Nr. V-1434 „Dėl Kompensuojamųjų vaistų ir medicinos pagalbos priemonių prieinamumo ir išlaidų jiems stebėsenos kriterijų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimai (sveikatos apsaugos ministro 2024-11-15 įsakymas Nr. V-1101), kuriais patvirtintas Kompensuojamųjų vaistų kainodaros poveikio jų prieinamumui ir išlaidoms stebėsenos rodiklių sąrašas, rodiklių pradinė ir siektinos reikšmės, kurios bus skelbiamos ministerijos interneto svetainėje (www.sam.lrv.lt) ne vėliau kaip iki metinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio patvirtinimo dienos.
Ministro įsakymais patvirtinti Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam tvarkos, Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos, Studentų verslumo skatinimo, Tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo tvarkos, Pilietinių, mokslinių, kūrybinių ir sportinių studentų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis tvarkos aprašai bus papildyti netinkamomis finansuoti išlaidų kategorijomis, bus detalizuota, kokios išlaidos priskiriamos administravimo išlaidoms, taip pat įrašyta nuostata, kokio laikotarpio išlaidos yra tinkamos finansuoti.
Vyriausybės 2021-01-06 nutarimu Nr. 11 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. liepos 21 d. nutarimo Nr. 540 „Dėl Valstybinio studijų fondo nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslintos Valstybinio studijų fondo funkcijos. Pagal Valstybinio studijų fondo nuostatų 7.11 papunktį Valstybinis studijų fondas administruoja lėšų studentų pilietiniams, moksliniams, verslumo, kūrybiniams ir sportiniams projektams skyrimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už panaudotas lėšas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka.Švietimo, mokslo ir sporto ministras projektų išlaidų priskyrimui (tinkamoms, netinkamoms, organizacinėms) ir kontrolei užtikrinti įsakymais patikslino šiuos finansavimo aprašus: Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašą (2019-11-14 Nr. V-1295), Studentų verslumo skatinimo renginių 2020 metų finansavimo tvarkos aprašą (2019-12-02 Nr. V-1417), Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašą (2020-01-14 Nr. V-36), Pilietinių, mokslinių, kūrybinių ir sportinių studentų projektų finansavimo valstybės biudžeto lėšomis tvarkos aprašą (2020-01-24 Nr. V-91), Studentų pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių projektų lėšų skyrimo, panaudojimo ir atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarkos aprašą (2021-01-26 Nr. V-125). Tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo nuostatai, švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-11-03 įsakymu Nr. V-1986 „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2011 m. kovo 1 d. įsakymo Nr. V-348 „Dėl tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo nuostatų patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“, pripažinti netekę galios su visais pakeitimais ir papildymais.
Ministro įsakymais patvirtinti Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui tvarkos, Studentų verslumo skatinimo, Tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo tvarkos, Pilietinių, mokslinių, kūrybinių ir sportinių studentų projektų ir Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašus papildysime reikalavimu, kad kiekvienais metais bus tikrinama ne mažiau kaip 10 proc. projektų, kaip laikomasi tvarkos aprašuose ir sutartyje pareiškėjui numatytų reikalavimų, atliekama skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimo bei veiklos vykdymo kontrolė.
Vyriausybės 2021-01-06 nutarimu Nr. 11 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. liepos 21 d. nutarimo Nr. 540 „Dėl Valstybinio studijų fondo nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ patikslintos Valstybinio studijų fondo funkcijos. Pagal Valstybinio studijų fondo nuostatų 7.11 papunktį Valstybinis studijų fondas administruoja lėšų studentų pilietiniams, moksliniams, verslumo, kūrybiniams ir sportiniams projektams skyrimą, panaudojimą ir atsiskaitymą už panaudotas lėšas švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatyta tvarka. Informacija apie projektus skelbiama fondo interneto svetainėje www.vsf.lrv.lt.Švietimo, mokslo ir sporto ministras projektų išlaidų kontrolei užtikrinti įsakymais patikslino šiuos finansavimo aprašus: 1) Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašą (2019-11-14 Nr. V-1295) ir Lėšų skyrimo užsienio lietuvių neformaliajam lituanistiniam švietimui ir sportui tvarkos aprašą (2020-01-14 Nr. V-36), kuriuose įrašytas reikalavimas patikrinti ne mažiau kaip 10 proc. einamaisiais metais įgyvendinamų projektų; 2) Studentų verslumo skatinimo renginių 2020 metų finansavimo tvarkos aprašą (2019-12-02 Nr. V-1417) – studentų verslumo skatinimo renginių išlaidų patikrinimas numatytas 2020 m., į sudarytas sutartis įrašytas reikalavimas projektų vykdytojams pateikti išlaidas pagrindžiančių dokumentų kopijas (tokio pobūdžio renginių suorganizuojama 4–6 per metus, 3) Studentų pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių projektų lėšų skyrimo, panaudojimo ir atsiskaitymo už panaudotas lėšas tvarkos aprašą (2021-01-26 Nr. V-125), kurio 70 p. numatyta fondui kasmet patikrinti ne mažiau kaip 10 proc. fondo lėšomis įgyvendintų projektų. Tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo nuostatai, švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-11-03 įsakymu Nr. V-1986 „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2011 m. kovo 1 d. įsakymo Nr. V-348 „Dėl tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo nuostatų patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“, pripažinti netekę galios su visais pakeitimais ir papildymais.
Teritorinių skyrių vedėjams bus parengtas priminimas dėl žemės perdavimo terminų laikymosi ir priėmimo ir perdavimo akte teisinio pagrindo (Vyriausybės nutarimo) (toliau - priminimas) nurodymo.
Tarnybos atsakingi darbuotojai 2020-06-10 parengė priminimą (el.laišką), kuriuo tarnybos teritorinių skyrių vedėjus informavo apie 2013 m. tarnybos Elektroninėje paklausimų valdymo sistemoje paskelbtą dokumentų įforminimo tvarką ir terminus perduodant valstybinės žemės sklypus VĮ Turto bankui ar kitiems subjektams patikėjimo teise valdyti ir disponuoti.
Priminimas bus paskelbtas Tarnybos Elektroninėje paklausimų valdymo sistemoje (EPVS).
Priminimas tarnybos teritorinių skyrių vedėjams buvo išsiųstas el.paštu 2020-06-10 informuojant, kad apie dokumentų įforminimo tvarką ir terminus perduodant valstybinės žemės sklypus kitiems subjektams tarnybos Elektroninėje paklausimų valdymo sistemoje skelbta 2013 m.
Priimtas Mineralinių išteklių vertės skaičiavimo metodikos, patvirtintos Lietuvos geologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos direktoriaus 2014 m. kovo 14 d. įsakymu Nr. 2-2 „Dėl Mineralinių išteklių vertės skaičiavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimas.
Finansų ministerija 2022-06-14 įsakymu Nr. 1K-221 patvirtino 30-ąjį viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartą „Mineraliniai ištekliai“, kuris taikomas 2022 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių finansinių ataskaitų rinkiniams. Lietuvos geologijos tarnyba planuoja parengti mineralinių išteklių sąlyginių verčių apskaičiavimo pagal šio standarto tvarkos aprašą, kuris pakeis Lietuvos geologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos direktoriaus 2014-03-14 įsakymu Nr. 2-2 patvirtintą Mineralinių išteklių vertės skaičiavimo metodiką. Apraše bus nustatytos kontrolės priemonės, užtikrinančios teisingus finansinių ataskaitų duomenis apie mineralinių išteklių kiekį ir vertę. Rengdama aprašą 2024-05-24 Lietuvos geologijos tarnyba kreipėsi metodinės pagalbos į Finansų ministeriją. Priemonę laikysime įgyvendinta, kai bus parengtas ir praktikoje pradėtas taikyti mineralinių išteklių kiekio ir vertės apskaičiavimo tvarkos aprašas.
Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:● Informacija apie atrinktas paraiškas, kurios atitinka administracinius reikalavimus ir informacija apie paraiškas, kurios šių reikalavimų neatitinka.
Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje pateikė informaciją apie atrinktas paraiškas, kurios atitinka administracinius reikalavimus ir informaciją apie paraiškas, kurios šių reikalavimų neatitinka.
Bus renkama ir departamento internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje viešinama ši informacija:● Informacija apie finansavimui atrinktas ir neatrinktas paraiškas.
Tautinių mažumų departamentas internetinėje svetainėje http://tmde.lrv.lt/ bei facebook socialinėje paskyroje pateikė informaciją apie finansavimui atrinktas ir neatrinktas paraiškas.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus įsakymu paskirti darbo grupę atlikti tarnybos žmogiškųjų išteklių poreikio analizę.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus 2024-08-01 įsakymu Nr. 12P-24 sudaryta darbo grupė, kuriai pavesta iki 2025-07-01 atlikti tarnybos žmogiškųjų išteklių poreikio analizę ir parengti ataskaitą.
Ministro įsakymu patvirtintas Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašas bus papildytas finansavimo tikslu, taip pat parengsim išaiškinimą, kaip pildyti atsiskaitymo už užsienio lietuvių neformaliojo lituanistinio švietimo ir užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektus dokumentus, kad būtų aiškiai įvardinti pasiekti įgyvendinimo rodikliai.
Lėšų skyrimo užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektams tvarkos aprašas (patvirtintas Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-14 įsakymu Nr. V-1295) papildytas finansavimo tikslu ir parengta atmintinė, kaip naudoti užsienio lietuvių neformaliojo lituanistinio švietimo ir sporto projektams skirtas lėšas bei atsiskaityti už jas (paskelbta https://www.smm.lt/uploads/documents/svietimas/lituanistinis_svietimas/Atsiskaitymo%20taisykles.pdf).
Ministerijos internetinėje svetainėje bus skelbiami:5.1. užsienio šalių lituanistikos (baltistikos) centrų ir Lietuvos mokslo ir studijų institucijų bendradarbiavimo projektų konkurso rezultatai;5.2. studentų verslumo skatinimo renginių finansavimo rezultatai;5.3. Tarptautinių studentų sporto renginių finansavimo rezultatai;5.4. Pilietinių, mokslinių, kūrybinių ir sportinių studentų projektų konkurso rezultatai.
Ministerija interneto svetainėje (https://www.smm.lt/web/lt/smm-studijos/lituanistika-ir-baltistika; https://www.smm.lt/web/lt/konkursai/kiti-konkursai/pilietiniu-moksliniu-verslumo-kurybiniu-ir-sportiniu-studentu-projektu-finansavimo-konkursai-2018-2020-metai) paskelbė Lietuvos mokslo ir studijų institucijų ir užsienio lituanistikos (baltistikos) centrų bendradarbiavimo)2020 m. konkursų ir pilietinių, mokslinių, verslumo, kūrybinių ir sportinių studentų projektų 2018–2020 m. konkursų rezultatus.
NŽT kartu su Lietuvos automobilių kelių direkcija suderins bendrą valstybinės žemės perdavimo įforminimui priėmimo ir perdavimo akto formą. Šio akto pagrindu tarnyba iš apskaitos registrų nurašys perduotą žemę, o Lietuvos automobilių kelių direkcija prie Susisiekimo ministerijos perduotą žemę užsiregistruos savo apskaitoje.
Tarnyba 2020-07-20 patvirtino sprendimo ir žemės sklypo perdavimo ir priėmimo akto formas ir tvarką, pagal kurią teritorinių padalinių darbuotojai turi įforminti žemės sklypų (kelio juostų), užimtų valstybinės reikšmės keliais, perdavimą Lietuvos automobilių kelių direkcijai. Ūkinės operacijos tarnybos buhalterinėje apskaitoje bus registruojamos pagal Finansų ministerijos 2020-04-23 patvirtintas Rekomendacijas dėl žemės po valstybinės reikšmės keliais buhalterinės apskaitos ir pateikimo finansinių ataskaitų rinkinyje.
Parengti APVA gautinų ir mokėtinų sumų derinimo ir inventorizacijos tvarką.
Agentūra direktoriaus 2019-10-14 įsakymu Nr. T1-147 nustatė Gautinų ir mokėtinų sumų derinimo tvarką, kuri, patikrinus pagal agentūros pateiktus 2019 m. gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos dokumentus, atitinka 2019 m. Finansų ministerijos parengtas rekomendacijas dėl viešojo sektoriaus subjektų gautinų ir mokėtinų sumų inventorizacijos.
Peržiūrėti esamas teismo ekspertų darbo krūvio normas, detalizuoti jų apskaičiavimą ir patvirtinti direktoriaus įsakymu parengtame tvarkos apraše.
Įvertinus ekspertų užimtumą, Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus 2024-07-01 įsakymu Nr. 12P-19 patvirtintos naujos teismo ekspertų darbo krūvio normos (teismo ekspertų 1 mėnesio darbo krūvių apimtys už 1 etatą balais; teismo psichiatrų ekspertų, teismo psichologų atskirų veiklos sričių įvertinimo dydžiai balais), kurių apskaičiavimas detalizuotas tarnybos direktoriaus 2024-09-26 įsakymu Nr. 12P-34 patvirtintame Teismo ekspertų darbo krūvio normų apskaičiavimo tvarkos apraše.
Patikslinti valstybinės reikšmės kelių vertės, jos kitimo skaičiavimo ir kelių užimamos žemės vertės apskaitos tvarkos aprašą.
Lietuvos automobilių kelių direkcija direktoriaus 2019-12-31 įsakymu Nr.199 patikslintas Valstybinės reikšmės kelių vertės, jos kitimo skaičiavimo ir kelių užimamos žemės vertės apskaitos tvarkos aprašas TA KVS (ŽV) ir patobulinta Valstybinės reikšmės kelių turto apskaitos duomenų bazė (žemės sklypų pagal kiekvieną turto vienetą savikaina, tikrosios vertės rezervas ir nuvertėjimo sąnaudos registruojamos ir ir pokytis skaičiuojamas pagal ketvirčius).
Patikslinti direkcijos inventorizacijos taisykles.
Lietuvos automobilių kelių direkcijos direktoriaus 2019-12-04 įsakymu Nr. 185 papildytos inventorizacijos taisyklės dėl žemės sklypų inventorizavimo tvarkos.
Bus peržiūrėtos ir keičiamos projektų administravimo taisyklės, patvirtintos ministro 2007-06-06 įsakymu Nr. A1-155 ir, atsižvelgiant į pakeitimus, rengiant priemonių įgyvendinimo dokumentus, bus peržiūrimi vertinimo kriterijai.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-12-10 įsakymu Nr. A1-1259 patvirtino Projektų administravimo taisykles, kuriame numatyta pareiga, rengiant priemonių įgyvendinimo dokumentus, peržiūrėti vertinimo kriterijus ir juos aiškiais ryšiais susieti su ministerijos strateginiuose veiklos planuose numatytų tikslų įgyvendinimu. Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-10-08 įsakymu patvirtino Nr. A1-950 Nevyriausybinių organizacijų ir bendruomeninės veiklos stiprinimo 2021 m. veiksmų planą, kuriame nustatyti vertinimo kriterijai pasiektiems rezultatams matuoti.
Parengti Vyriausybės nutarimo projektą dėl Programų, jų sukūrimo, gaminimo pirkimų aprašo pakeitimo ir pateikti jį Vyriausybei.
Konsultuojantis su mokslininkais ir atsižvelgiant į 2021–2023 m. strateginiame veiklos plane nustatytus kokybinius projektiniam finansavimui skirtų lėšų panaudojimo kriterijus, bus parengta tipinė anketa, skirta projekto dalyvių apklausai, siekiant įvertinti veiklos rezultatų pokytį.
Įgyvendinant rekomendaciją bus svarstomos galimybės ir teikiami siūlymai Vyriausybei dėl šios funkcijos perdavimo Aplinkos ministerijos kompetencijai arba Neįgaliųjų reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos funkcijų ir kompetencijų didinimo.
Siekiant didinti vidaus kontrolės priemones, bus keičiamas AARP lėšų naudojimo tvarkos aprašas.
Bus parengta ataskaitų vertinimo tvarka, nustatyti terminai, vertinimo kriterijai. Keičiamos galutinių ataskaitų formos.
Kiekvienų metų pirmąjį ketvirtį bus renkama ir skelbiama ministerijos internetinėje svetainėje informacija iš valstybės institucijų apie teikiamą finansavimą ir paramą NVO.
Vadovaujantis Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo 4 str. 2 d. 3 p., Socialinės apsaugos ir darbo ministerija renka ir analizuoja duomenis apie nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų teikiamą finansavimą. Susisteminta valstybės institucijų ir įstaigų, finansuojančių šių organizacijų veiklą, informacija nuo 2020-03-18 pradėta skelbti ministerijos interneto svetainėje, https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/nevyriausybiniu-organizaciju-politika/nvo-teikiamas-finansavimas. 2022 metais informacija papildyta ir duomenimis apie savivaldybių ir jų įstaigų nevyriausybinėms organizacijoms teikiamą finansavimą nuo 2021 metų, atlikta savivaldybių NVO finansavimo 2021 m. duomenų analizė.
Sudaryta darbo grupė parengs veiklų bendruomenei sąrašo ir valandų paskirstymo kriterijų projektą. Dokumentas bus apsvarstytas ir priimtas.
Vilniaus šv. Jono Pauliaus II gimnazijos 2020-09-01 direktoriaus įsakymu Nr. V-102 patvirtinta nauja Darbo apmokėjimo sistemos aprašo redakcija. Aprašo 11 priede "Bendruomeninių valandų paskirstymas 2020/2021 m." nustatytas veiklų bendruomenei sąrašas ir valandų paskirstymo kriterijai.
Nustatyti kaip turi būti apskaičiuojama veiklos rodiklio „Teismo ekspertų darbo efektyvumo užtikrinimas, proc.“ įgyvendinimo reikšmė ir parengti šio rodiklio aprašymo kortelę.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus 2024-07-01 įsakymu Nr. 12P-20 patvirtinta tarnybos stebėsenos rodiklio "Teismo ekspertų darbo efektyvumo užtikrinimas" (per ketv., proc.) aprašymo kortelė.
Parengti Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano, patvirtinto Vyriausybės 2010 m. spalio 20 d. nutarimu Nr. 1503, pakeitimo projektą, kuriame būtų reglamentuota plano peržiūros ir atnaujinimo tvarka.
Vidaus reikalų ministro 2025 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1V-151 patvirtintas Krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo tvarkos aprašas. Jo 16 punkte reglamentuota valstybinių krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planų peržiūros ir atnaujinimo tvarka (https://e-tar.lt/portal/lt/legalAct/c04a5954f84311ef8619bb348379608d).
Departamentas įvertins Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje 2018 m. vykdyto projekto „Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018“ vykdymą ir valstybės biudžeto lėšų tikslinį naudojimą, siekiant užtikrinti projekto vykdymo kokybę.
Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (toliau – SPPD) 2019-12-19 atliko Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijos Lietuvoje 2018 m. vykdyto projekto „Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas 2018“ vertinimą. 2020-01-09 vertinimo ataskaitoje Nr. PV1-32 nurodyta, kad dėl papildomų lėšų panaudojimą patvirtinančių dokumentų gavimo buvo kreiptasi į projekto vykdytoją, kuris tokių dokumentų nepateikė, motyvuodamas, kad pasibaigė jo finansavimo sutartis. Departamentui kilo įtarimų, kad projekto vykdytojas nepagrįstai ir (ar) ne projekto tikslams panaudojo 9 463,90 Eur valstybės biudžeto lėšų. Departamentas dėl projektui įgyvendinti skirtų lėšų galimo iššvaistymo 2020-01-23 kreipėsi į prokuratūrą. Prokuratūra priėmė sprendimą, kuris nebuvo pakeistas ir jį apskundus, atsisakyti pradėti ikiteisminį tyrimą. Abejuose sprendimuose pabrėžtos departamento galimybės realizuoti savo teises Civilinio proceso kodekso nustatyta tvarka. Įvertinęs nurodytas aplinkybes ir minėtų nutarimų argumentus, departamentas 2020-11-09 kreipėsi į Vilniaus miesto apylinkės teismą su ieškiniu atsakovei Pasaulio lietuvių jaunimo organizacijai Lietuvoje dėl valstybės biudžeto lėšų priteisimo. Vilniaus miesto apylinkės teismas 2021 m. lapkričio 29 d. sprendimu, priimtu civilinėje byloje Nr. e2-2613-1019/2021 ieškinį atmetė. Teismas padarė išvadą, kad atsakovė, vykdydama sutartį, tinkamai įvykdė pareigą atsiskaityti už gautas valstybės biudžeto lėšas ir veiklą pagal sutarties nuostatas, kad „<...įsipareigojimai, kurie galioja ir pasibaigus finansavimo sutarčiai, turi būti atsiradę iki sutarties galiojimo pabaigos...>“ ir kad „<... atsakovė tinkamai ir vadovaudamasi sutartimi atsiskaitė už ieškovo projektui skirtas lėšas, lėšas naudojo sutartyje nustatyta tvarka, o patirtas išlaidas pagrindė tinkamais ir pakankamais įrodymais (CPK 178, 185 straipsniai).“. Vadovaujantis Užsienio lietuvių jaunimo organizacijų veiklos projektų finansavimo 2021 metais konkurso nuostatais, patvirtintais Jaunimo reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau – JRD) direktoriaus 2020 m. lapkričio 24 d. įsakymu Nr. 2V-226(1.4), į 2021 metams sudaromas Valstybės biudžeto lėšų naudojimo sutartis yra įtrauktos nuostatos, jog sutartimi projekto vykdytojas įsipareigoja sudaryti sąlygas SPPD, JRD arba ministerijos atstovams patikrinti skirtų valstybės biudžeto lėšų naudojimą, apžiūrėti projekto vykdymo vietą, įsileisti į visas projekto vykdytojo patalpas, pareikalavus nustatytais terminais pateikti visus prašomus konkursui pateiktus ir su projekto įgyvendinimu susijusius dokumentus ir, jei projekto vykdytojas atitiko nuostatuose numatytus prioritetus, su prioritetų įgyvendinimu susijusius dokumentus (jų originalus arba patvirtintas jų kopijas), viešinimo veiklų rezultatus (publikacijas, vaizdo medžiagos nuorodas) tiek projekto įgyvendinimo metu, tiek dvidešimt keturis mėnesius po sutarties galiojimo pabaigos. Priemonės įgyvendinimo stebėsena baigiama ir ją laikome įgyvendinta iš dalies nesant galimybei įsitikinti projekto lėšų panaudojimo teisingumu ir teismui atmetus ieškinį. Nuo 2021 metų nustatytos papildomos konkursų nuostatos sudaro sąlygas gerinti atskaitomybę ir skaidrumą, užtikrinti tinkamą atsiskaitymo už panaudotas lėšas kontrolę.
Visa informacija, susijusi su rizikos asmenimis, policijos įstaigose kaupiama ir analizuojama sukurtoje informacinėje sistemoje.
2023 metų pabaigoje sukurta Rizikos valdymo informacinė sistema, kurioje tvarkomi visi duomenys, susiję su rizikos asmenų sąraše esančiais asmenimis. Policijos pareigūnai darbą su rizikos asmenimis vykdo naudojantis Rizikos valdymo informacinės sistemos funkcionalumais. Sukurta sistema, nuo paleidimo pradžios veikia visoje policijos sistemoje, t.y. visuose 10 apskr. VPK. Inicijavus Darbo su rizikos grupės asmenimis tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos policijos generalinio komisaro 2020-12-31 įsakymu Nr. 5-V-1054 „Dėl darbo su rizikos grupės asmenimis tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą, nustatytas poreikis keisti kitus ne vien policijos kompetencijai priskirtus teisės aktus (pakeitimai inicijuoti ir artimiausiu metu turi būti patvirtinti). Taip pat rengiant Darbo su rizikos grupės asmenimis tvarkos aprašo pakeitimus ir tikrinant sukurtos RVIS sistemos funkcionalumus, kaip jie atitiktų teisės akto projekte numatytinas procedūras buvo nustatytos kritinės sistemos klaidos dėl kurių darbo su rizikos asmenimis procedūros būtų nepagrįstai sudėtingos ir reikalaujančios per daug resursų. Dėl nurodytų priežasčių generalinio komisaro tvirtinamo teisės akto pasirašymas atidėtas, kol bus realizuoti racionalų resursų naudojimą užtikrinsiantys sistemos funkcionalumai. Funkcionalumų poreikis yra suformuotas IT padaliniui ir bus realizuojamas 2025 m. Nepaisant nurodytų aplinkybių, sistema eksploatuojama ribotu funkcionalumu ir visa informacija, susijusi su rizikos grupės asmenimis, policijos įstaigose kaupiama ir analizuojama sukurtoje informacinėje sistemoje.
Pateikti pasiūlymus Finansų ministerijai dėl projektų, kuriais skaitmenizuojamos viešosios ir administracinės paslaugos, kuriami kiti skaitmeniniai sprendimai, tikslų ir planuotos naudos pasiekimo stebėsenos.
Finansų ministerijai pateikti pasiūlymai dėl projektų, kuriais skaitmenizuojamos viešosios ir administracinės paslaugos, kuriami kiti skaitmeniniai sprendimai, tikslų ir planuotos naudos pasiekimo stebėsenos. Ekonomikos ir inovacijų ministerija parengė ir pateikė derinti Finansų ministerijai įsakymo „Dėl Valstybės informacinių išteklių valdymo ir tvarkymo metodikos patvirtinimo“ projektą: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/67fc7941ad6b11efaae6a4c601761171?jfwid=-bbpgquy8v. Metodikos 43.2 punkte nurodyta, kad Paraiškoje turi būti nustatyti veiklos ir siektinos naudos įsipareigojimai ir stebėsenos rodikliai. Taip pat šios metodikos 1 priede pateikiama IS poreikio paraiška, kurioje pareiškėjas turi patiekti informaciją apie siekiamą naudą ir jos matavimo rodiklius.
Ministerijos, Vyriausybės įstaigos, inicijavusios valstybei svarbius projektus, išnagrinėja tokių projektų vykdymo eigą ir nustatę, kad jie jau yra užbaigti, neįgyvendinami ar nepasiekę projekto įsipareigojimų, prireikus pateikia Vyriausybės sprendimų projektus dėl tolesnio valstybei svarbaus projekto statuso reikalingumo.
Parengti ir pateikti Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui turto tikrosios vertės pokyčių pažymą.
Parengta ir pateikta Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui žemės po valstybinės reikšmės keliais, gautos iš Nacionalinės žemės tarnybos 2018 metais, tikrosios vertės pokyčių buhalterinė pažyma. Lietuvos automobilių kelių direkcija 2020-01-15 informavo, kad centras atliko žemės tikrosios vertės pokyčių koreguojančius įrašus.Žemės sklypų savikaina, tikrosios vertės rezervas ir nuvertėjimo sąnaudos apskaitoje užregistruoti teisingai.
Priemonė „Užtikrinti savivaldybių veiklos gerosios patirties sklaidą iš dalies padengiant Auksinės krivūlės laureatų apdovanojimo ceremonijos išlaidas“ iš vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2020−2022 m. strateginio veiklos plano projekto bus išbraukta.
Ministerija įvertino, kad biudžeto lėšomis finansuoti Lietuvos savivaldybių asociacijos vykdomą priemonę netikslinga ir jos neįtraukė į vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių 2020−2022 m. strateginį veiklos planą.
Bus sudaryta komisija dėl perimtų ir nepanaudotų lėšų (2019-07-31 – 466 972,65 EUR ir 684,22 USD) kilmės nustatymo. Bendradarbiaujant su Finansų ministerija, priskyrus lėšas atitinkamai kategorijai (pagal valstybės biudžeto lėšų vykdymą ir naudojimą reglamentuojančias teisės normas), bus atlikti veiksmai, kurie užtikrins šių lėšų naudojimą teisės aktų nustatyta tvarka.
Aplinkos ministro 2020-05-11 įsakymu Nr. D1-273 sudaryta komisija 2020-05-18 konstatavo (komisijos Valstybės kontrolės rekomendacijai įgyvendinti 2020-05-18 posėdžio protokolas 2020-05-28 Nr. D4-86), kad Aplinkos ministerija ir toliau numato remtis Vyriausybės 2009-06-10 nutarimu Nr. 567, pagal kurį lėšos, gautos pagal finansavimo sutartis iš PHARE programų, buvo įtrauktos į apskaitą ir valdomos vadovaujantis Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklėmis (55.8 papunkčiu), šias lėšas naudojant pagal tikslinę paskirtį finansuoti LAAIP programoje numatytus aplinkos apsaugos investicinius projektus. Šis sprendimas raštu suderintas su Finansų ministerija. Aplinkos ministras 2020-07-29 pasirašė įsakymą Nr. D1-467, kuriuo nustatoma, kad lėšos, gautos pagal finansavimo sutartis iš PHARE programų, vadovaujantis minėtų taisyklių 55.8 papunkčiu, pripažįstamos kitomis biudžetinių įstaigų lėšomis ir Aplinkos projektų valdymo agentūrai pavedama jas naudoti pagal tikslinę paskirtį Lietuvos aplinkos apsaugos investicijų fondo programoje numatytiems aplinkos apsaugos investiciniams projektams finansuoti. Agentūra 2020 m. patvirtino šių lėšų panaudojimo sąmatą.
Valstybės biudžeto asignavimai bus planuojami vykdomos programos priemonėms ir projektams 2020 m. numatant jų administravimo išlaidas 2.8.1.1.1.2 straipsnyje „Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams“.
Parengti vidaus teisės aktą, nustatantį:1.1. terminą, per kurį naujai paskirtas struktūrinio padalinio vadovas privalo susipažinti su pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijų duomenimis;1.2. terminą, per kurį struktūrinio padalinio vadovas privalo susipažinti su naujai priimto pavaldaus darbuotojo privačių interesų deklaracijos duomenimis;1.3. terminą, per kurį struktūrinio padalinio vadovas privalo susipažinti su pasikeitusiais pavaldaus darbuotojo privačių interesų deklaracijos duomenimis;1.4. periodiškumą, kaip dažnai turi būti susipažįstama su visų pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijų duomenimis;1.5. kaip fiksuojamas (įforminamas) susipažinimo faktas;1.6. darbuotojų pareigą per nustatytą terminą informuoti struktūrinio padalinio vadovą apie užpildytą privačių interesų deklaraciją ir, kaip ši informacija pasiekia tiesioginį vadovą bei kitus atsakingus asmenis;1.7. darbuotojų pareigą per nustatytą terminą informuoti struktūrinio padalinio vadovą apie pasikeitusius duomenis ir patikslintą privačių interesų deklaraciją ir, kaip ši informacija pasiekia tiesioginį vadovą bei kitus atsakingus asmenis;1.8. pareigą kontrolės tikslais tikrinti privačių interesų deklaracijų duomenis ir nustačius, kad privačių interesų deklaracijose yra pateikta informacija apie galimą interesų konfliktą, rengti išankstines rekomendacijas, nuo kokių sprendimų rengimo, svarstymo ar priėmimo privaloma nusišalinti.
Aplinkos ministras nustatė (2019-06-01 pavedimas Nr. D18-20) periodiškumą ir terminus privačių interesų deklaracijoms pateikti, patikslinti, susipažinti su jų duomenimis. Ministro 2019-06-03 įsakymu Nr. D1-339 patvirtintas pareigų, kurias einant privaloma deklaruoti privačius interesus, sąrašas. Ministras įpareigojo (2020-09-30 pavedimas Nr. D18-29) ministerijos valdymo srities įstaigų vadovus informuoti ministrą ir ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrių per tam tikrą terminą apie privačių interesų deklaracijų pateikimą, patikslinimą ar papildymą. Šiam skyriui patikrinus pateiktų deklaracijų duomenis, parengtos išankstinės rekomendacijos dėl nusišalinimo. Ministerijoje parengtas ir aplinkos ministro 2020-06-18 įsakymu Nr. D1-369 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo tvarkos aprašas, kuris 2020-10-06 įsakymu Nr.D1-591 buvo papildytas nuostatomis dėl terminų, per kuriuos naujai priimti ministerijos tiesioginiai vadovai turi susipažinti su pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijomis. Taip pat nustatyti terminai, per kuriuos tiesioginiai vadovai turi susipažinti su naujai priimtų pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijomis ir su jų patikslintų privačių interesų deklaracijų duomenimis. Numatyti terminai, per kuriuos pradėję dirbti Aplinkos ministerijoje darbuotojai, kurie privalo deklaruoti privačius interesus, pateikia privačių interesų deklaracijas ir apie tai informuoja Aplinkos ministerijos atitikties pareigūną ir savo tiesioginį vadovą, taip pat turi būti atitinkamai informuojama, jeigu deklaracijoje nurodyti duomenys pasikeitė.
Įvertinti 3 metų laikotarpio Lietuvos geologijos tarnybos sudarytas sutartis.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos rengiamuose strateginiuose dokumentuose (Švietimo plėtros programoje ir jos priemonių aprašuose) nustatyti tarptautiškumo skatinimo priemones, rodiklius, finansavimą, įgyvendinimo terminus.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021-12-01 nutarimu Nr. 1016 patvirtintoje 2021–2030 m. Švietimo plėtros programoje numatyta pažangos priemonė "Sudaryti sąlygas kokybiškoms, tarptautiškoms ir prieinamoms studijoms", skirta skatinti ir studijų tarptautiškumą. Pažangos priemonės aprašymą, kuriame bus apibrėžti numatomi atlikti veiksmai, įgyvendinimo terminai, lėšos ir rodikliai Ministerija planuoja parengti 2022 m. I ketvirtį. Rekomendacijos įgyvendinimo būklę vertinsime kai bus parengtas ir patvirtintas priemonės aprašymas. ŠMSM 2022 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. V-1108 patvirtinta pažangos priemonė ,,Sudaryti sąlygas, kokybiškoms tarptautiškoms ir prieinamoms studijoms". Pažangos priemonėje įvirtinti tarptautiškumo skatinimo veiksmai, nustatyti įgyvendinimo terminai, lėšos ir siekiami rezultatai. Pažangos priemonėje numatyti šie tarptautiškumo skatinimo veiksmai: Aukštųjų mokyklų tarptautinio konkurencingumo stiprinimas (parama aukštųjų mokyklų integracijai Europos universitetų tinkluose); Užsienio studentų integracijos priemonių įgyvendinimas.
Įgyvendinti parengtą nustatytų trūkumų šalinimo ir (ar) nustatyto papildomo funkcijų poreikio diegimo priemonių planą.
Sukurta AADIS informacinė sistema, kurios tikslas – sudaryti sąlygas vykdyti aplinkos apsaugos kontrolę, perkeliant duomenis apie aplinkos apsaugos pažeidimus, aplinkos apsaugos reikalavimų laikymosi ir kontrolės rezultatų rinkimą, tvarkymą, valdymą, apdorojimą, sisteminimą ir teikimą į elektroninę erdvę.AADIS uždaviniai:1. automatizuoti ūkio subjektų veiklos priežiūros ir kontrolės mechanizmą ir nustatyti papildomus vidaus kontrolės mechanizmus, kurie leis užtikrinti Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos (toliau – Departamentas) funkcijų vykdymą ūkio subjektų veiklos rizikos vertinimo, priežiūros ir kontrolės veiklos srityje;2. centralizuoti patikrinimų ir aplinkos apsaugą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimų ir jų rezultatų apskaitą, duomenų prieinamumą realiuoju laiku Departamento struktūriniams padaliniams, patikrinimų planavimui, veiklos rezultatų vertinimui, vidaus kontrolei.AADIS nuostatai nuorodoje: https://e-seimas.lrs.lt/rs/legalact/TAD/bdbc3cb0c50211ed9b3c9397e1236c2a/
Priimti atitinkamus sprendimus dėl pajėgumų plėtros planų atnaujinimo pagal peržiūrėtą gynybos planavimo procesą.
Parengti Lėšų kraujo donorų kompensacijoms ir neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti skyrimo ir atskaitomybės tvarkos aprašo (Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos direktoriaus 2018-12-27 d. įsakymas Nr. 1K-332 „Dėl Lėšų kraujo donorų kompensacijoms ir neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti skyrimo ir atskaitomybės tvarkos aprašo patvirtinimo“) pakeitimą, papildant aprašą kontrolės procedūromis, numatančiomis išlaidų priskyrimo teisingam jų ekonominės klasifikacijos straipsniui vertinimą.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2025-05-15 įsakymu Nr. 1K-194 nauja redakcija išdėstytas Lėšų kraujo donorų kompensacijoms ir neatlygintinai kraujo donorystei propaguoti skyrimo ir atskaitomybės tvarkos aprašas, kuris įsigaliojo nuo 2025-07-01.Aprašas papildytas kontrolės procedūromis, numatančiomis išlaidų priskyrimo teisingam jų ekonominės klasifikacijos straipsniui vertinimą.
Nuo 2020 m. sudarant NVO projektų skirtų ,,Valstybinės moterų ir vyrų lygių galimybių 2015-2021 metų programos įgyvendinimo veiksmų plano priemonėms įgyvendinti“ ir ,,Projektų, skirtų socialinei pagalbai asmenims, nukentėjusiems ir galėjusiems nukentėti nuo prekybos žmonėmis: įgyvendinti sąmatas, išlaidos bus planuojamos straipsnyje 2.8.1.1.1.2 „Kitų išlaidų kitiems einamiesiems tikslams“.
Bus peržiūrėtos ir keičiamos projektų administravimo taisyklės ir atsižvelgiant į pakeitimus, rengiant priemonių įgyvendinimo dokumentus, bus peržiūrėtos: 1. minimalios ir maksimalios finansavimo sumos bei pareiškėjų atrankos vertinimo kriterijai; 2.Bus užtikrinta, kad nurodant konkursų nuostatuose reikalavimus subjektams, turintiems teisę teikti projektus, nebūtų keliami reikalavimai, ribojantys galimybes dalyvauti atrankoje kitiems pareiškėjams; 3. Į projektų ataskaitų formas bus įtraukti reikalavimai projektų vykdytojams atsiskaityti už vertinimo kriterijus, kurie leistų objektyviai pamatuoti pasiektus rezultatus.
Direkcijos vadovo įsakymu bus sudaryta komisija, kuri nustatys visas aplinkybes dėl neteisingai apskaičiuoto ir išmokėto vidutinio darbo užmokesčio.
Lietuvos automobilių kelių direkcijos direktoriaus įsakymu sudaryta Komisija įvertino neteisingai priskaičiuoto ir išmokėto darbo užmokesčio aplinkybes. Lėšos grąžintos į direkcijos banko sąskaitą.
Priemonei „Užtikrinti Lietuvos delegacijos Europos sąjungos Regionų komitete sekretoriato funkcionavimą, išlaikant Lietuvos savivaldybių atstovus Briuselyje“– siekiant užtikrinti priemonei skiriamų lėšų teisėtumą teisės aktais nustatyta tvarka parengti ir pateikti Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 53 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
Vyriausybė 2019-12-02 nutarimu Nr. 1198 pateikė Seimui svarstyti Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 3, 4, 7, 12, 13, 14, 15, 16, 19, 20, 24, 26, 27, 29, 32, 321, 33, 351, 53 straipsnių ir devintojo skirsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 151 straipsniu įstatymo projektą (2019-12-03 d., reg. Nr. XIIIP-2834(2)), kuriame siūloma keisti Vietos savivaldos įstatymo 53 straipsnį, jame nustatant kad Regionų komitete atstovybės sekretoriato funkcijas atlieka Lietuvos savivaldybių asociacija; taip pat įstatymo projekte siūloma numatyti galimybę šioms funkcijoms atlikti skirti valstybės biudžeto lėšas iš Vidaus reikalų ministerijai numatytų valstybės biudžeto asignavimų.
Peržiūrėti teisės aktus, reglamentuojančius viešąją geležinkelių infrastruktūrą, esant poreikiui parengti teisės aktų projektus.
Susisiekimo ministerija peržiūrėjo Geležinkelių transporto kodekso nuostatas ir įvertino, kad inicijuoti teisės aktų, reglamentuojančių viešąją geležinkelių infrastruktūrą, pakeitimus netikslinga, nes kodekse, kaip specialiajame įstatyme, reglamentuojančiame išimtinai Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio viešosios geležinkelių infrastruktūros turto valdymo, naudojimo ir disponavimo klausimus, nustatytas teisinis reglamentavimas dėl viešosios geležinkelių infrastruktūros turto finansavimo ir valstybės lėšų, skirtų šiam turtui sukurti ir prižiūrėti, apskaitos užtikrina, kad valstybės lėšos, skirtos šiam turtui sukurti ir prižiūrėti būtų apskaitomos Europos Sąjungos teisės aktų ir nacionaliniuose teisės aktuose, reglamentuojančiuose bendruosius valstybės biudžeto lėšų skyrimo ir apskaitos principus, nustatyta tvarka.
Gavus patikslintus duomenis ir tinkamus įregistruoti VĮ Registrų centre žemės sklypus iš Nacionalinės žemės tarnybos prie Žemės ūkio ministerijos, pateikti visą reikiamą informaciją Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui šių sklypų užregistravimui.
Lietuvos automobilių kelių direkcija patobulino valstybinės reikšmės kelių turto apskaitos duomenų bazę, t. y. žemės sklypų savikainos, tikrosios vertės rezervo ir nuvertėjimo sąnaudų registravimo, įvertinimo ir pokyčio skaičiavimą pagal ketvirčius ir pagal turto vienetus. Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui direkcija pateikė žemės po valstybinės reikšmės keliais, gautos iš Nacionalinės žemės tarnybos 2018 m., tikrosios vertės pokyčių buhalterinę pažymą, pagal kurią centras atliko žemės tikrosios vertės pokyčių koreguojančius įrašus. Centras iki 2019 m. finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo buhalterinėje apskaitoje patikslino duomenis apie žemės sklypų vertes pagal turto vienetus.
VšĮ NKC planuoja įgyvendinti šias duomenų saugumo priemones: gauti Valstybinės duomenų apsaugos inspekcijos leidimą tvarkyti sveikatos duomenis, parengti asmens duomenų tvarkymo taisykles, parengti asmens duomenų perdavimo ir asmens duomenų tvarkymo sutartis, peržiūrėti ir, esant poreikiui pakoreguoti duomenų subjekto sutikimo ir informavimo formas, parengto dokumentą dėl darbuotojų, turinčių teise dirbti su asmenų duomenimis, atsakomybes, parengti valdomų registrų ir informacinių sistemų saugos nuostatus, parengti saugaus elektroninės informacijos tvarkymo taisykles, parengti informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planą.
Rengiant 2020–2022 metų valstybės biudžeto programų sąmatų projektą, ir planuoti valstybės biudžeto lėšas, skiriamas rezidentus rengiančioms įstaigoms (rezidentūros bazėms) praktiką atliekančių gydytojų rezidentų bazinei algai, socialinio draudimo įmokoms ir įmokoms į garantinį fondą, išlaidų ekonominės klasifikacijos straipsnyje 2.8.1.1.1.2 „Kitos išlaidos kitiems einamiesiems tikslams“.
Raštu iki 2019-09-30 pavesti NBFC: 1. Perskaičiuoti 2018 m. ministerijos darbuotojų darbo užmokestį, kai skaičiavimuose buvo naudojamas vidutinis darbo užmokestis, ir:1.1. jeigu buvo išmokėta per mažai, susidariusį skirtumą išmokėti ministerijos darbuotojams;1.2. jeigu buvo išmokėta per daug, susidariusį skirtumą grąžinti į ministerijos atsiskaitomąją sąskaitą.2. Pateikti su darbo užmokesčiu susijusių mokesčių patikslintas ataskaitas ir deklaracijas.3. Perskaičiuoti atostogų rezervą 2018-12-31.4. Nustatytas apskaitos klaidas ištaisyti vadovaujantis VSAFAS nuostatomis.5. Nustatyti papildomas priemones ministerijos buhalterinės apskaitos tvarkymo kontrolei užtikrinti bei apie jas raštu informuoti ministeriją.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras išsiaiškino vidutinio darbo užmokesčio skaičiavimo klaidų priežastis ir susidariusį darbo užmokesčio skirtumą išmokėjo (kai ministerijos darbuotojams buvo išmokėta per mažai) arba išieškojo (kai ministerijos darbuotojams buvo išmokėta per daug) ir grąžino į valstybės iždą. Centras perskaičiavo ministerijos darbuotojų atostogų rezervą ir buhalterinėje apskaitoje ištaisė klaidas, atitinkamoms institucijoms pateikė patikslintas su darbo užmokesčiu susijusių mokesčių ataskaitas ir deklaracijas. Siekdamas išvengti klaidų ateityje centras taikys darbo užmokesčio skaičiavimo kontrolės procedūras ir tikrins bei testuos darbo užmokesčio skaičiavimo sistemos nustatymus. Įvertinus atostogų rezervo registravimo teisingumą 2019-12-31 būklei neatitikimų nenustatyta.
Koregavimai apskaitoje ir finansinėse ataskaitose bus atliekami, kai Sveikatos apsaugos ministerija nustatys vieningus kraujo ir jo komponentų apskaitos tvarką.
Atnaujinti Valstybės švietimo ir mokslo stebėsenos tvarkos aprašą (grupės funkcijos, nauji koordinavimosi elementai).
2019-06-27 ministro įsakymu Nr. V-757 atnaujintas ir patvirtintas Valstybės švietimo ir mokslo stebėsenos tvarkos aprašas, jame patvirtinant stebėsenos koordinavimo grupės posėdžių periodiškumą (ne rečiau kaip 3 kartus per metus). 2019-11-22 aprašas atnaujintas (ministro įsakymu Nr. V-1362), nurodant konkrečias įstaigas (Nacionalinė švietimo agentūra, Studijų kokybės vertinimo centras, Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras), kurioms pavesta vykdyti apraše numatytas švietimo ir mokslo stebėsenos veiklas. Audito ataskaitoje nurodytos problemos dėl grupės atliekamų koordinavimo funkcijų, susijusių su didelės apimties ir brangių tyrimų atlikimu, liko neišspręstos, nes išvados ar siūlymai dėl tokių tyrimų poreikio 2017-2019 m. nebuvo teikti (2017-2019 m. darbo grupės posėdžių protokolai). Ministerija koordinavimo grupei numatytų funkcijų keisti neplanuoja.
Peržiūrėti apskaitą reglamentuojančių teisės aktų reikalavimus dotacijų ir subsidijų, skiriamų akcinėms ar uždarosioms akcinėms bendrovėms, apskaitai, esant poreikiui, parengti teisės aktų pakeitimų projektus ir kreiptis į Finansų ministeriją dėl teisės aktų pakeitimų.
Susisiekimo ministerija 2020-08-04 raštu Nr. 2-3895 „Dėl valstybinio audito rekomendacijų įgyvendinimo“ kreipėsi į Finansų ministeriją dėl išimtinai Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklausančio turto viešosios geležinkelių infrastruktūros apskaitos klausimo įtraukimo į artimiausią Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų komiteto posėdžio darbotvarkę. Finansų ministro 2020-11-27 įsakymu Nr. 1K-389 pakeisto Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 14-ojo standarto 48.3.2 p. numatyti dotacijos, suteiktos valstybės arba savivaldybės valdomai bendrovei ilgalaikiam turtui, kuris yra išimtinė valstybės nuosavybė, įsigyti, apskaitos reikalavimai. Taikant nuosavybės metodą, po pirminio investicijos pripažinimo dienos investicijos balansinė vertė didinama dotacijos balansine verte, jei dotacija suteikta valstybės arba savivaldybės valdomai bendrovei ilgalaikiam turtui, kuris yra išimtinė valstybės nuosavybė, įsigyti. Pakeitimai bus taikomi finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniams, rengiamiems už 2021 m. ir vėlesnius ataskaitinius laikotarpius.
Aktualizuoti pilietiškumo kompetenciją naujai rengiamose ir atnaujinamose formaliojo profesinio mokymo programose, vadovaujantis Profesinio mokymo programų rengimo ir registravimo tvarkos aprašu bei 2018 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (OL 2018 C 189, p. 13).
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras parengs detalų pajamų apskaitos tvarkos aprašą, kuriame pagal pajamų rūšis bus pateikta pajamų pripažinimo registravimo apskaitoje ir pateikimo finansinėse ataskaitose ir kitose su pajamų atskleidimu susijusiose ataskaitose tvarka.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro (NBFC) ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko NBFC, sąskaitų planas ir apskaitos politika parengta ir patvirtinta direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38. Sveikatos apsaugos ministerija 2021-01-25 raštu Nr. (6.47-13) 10-392 pranešė įstaigoms, kurių buhalterinės apskaitos NBFC netvarko centralizuotai, apie naują apskaitos politikos nuostatų redakciją, prašydama įvertinti jų apskaitos politikos nuostatų atitiktį ministerijos apskaitos politikai ir pagal poreikį ją patikslinti. Ministerijos konsolidavimo grupei priklausančių įstaigų apskaitos politikos nuostatų suderinimą stebėsime kartu su kita priemone „planuojama kreiptis į įstaigas, kurios yra įtraukiamos į konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinį, dėl panašaus pobūdžio apskaitos trūkumų įvertinimo ir (ar) ištaisymo (koregavimo)“.
Įvertinti galimybes atlyginti (išieškoti) negautas pajamas į valstybės biudžetą iš žalą sąlygojusių subjektų (naudos gavėjų) teisiniu ir naudos aspektais ir priimti sprendimus, susijusius su žalos atlyginimu.
Įvertinti sistemines priežastis, trukdančias tinkamam valstybės turto nuomos teisiniam režimui užtikrinti SAM pavaldžiose įstaigose. Esant poreikiui nustatyti papildomas vidaus kontrolės priemones ministerijos turto naudojimo srityje.
Vadovaujantis Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo pakeitimu (2020-06-25 Nr. XIII-3149, kuris įsigaliojo nuo 2020-09-01) valstybė jai nuosavybės teise priklausantį ilgalaikį materialųjį turtą Vyriausybės nustatyta tvarka Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos asmens ir (ar) visuomenės sveikatos priežiūros viešosioms įstaigoms, kurių savininkas (dalininkas) yra valstybė, perduoda patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis. Pagal pasikeitusį teisinį reglamentavimą valstybės viešosios įstaigos pačios valdys turtą pagal patikėjimo sutartį ir galės turtą nuomoti arba perduoti panaudai Vyriausybės nustatyta tvarka.
Atlikti išankstinių mokėjimų likučių pagal sutartis su Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybe (2001 m. gruodžio 17 d. sutartis Nr. LH-B-UAN ir 2002 m. lapkričio 13 d. sutartis Nr. LH-B-UAP) ir Norvegijos Karalystės gynybos ministerija (2011 m. gruodžio 14 d. sutartis Nr. 2SU-108) analizę ir buhalterinę apskaitą tvarkančiai tarnybai pateikti informaciją apie išankstinių mokėjimų likučius.
Atlikta išankstinių mokėjimų likučių pagal sutartis su JAV Vyriausybe (2001-12-17 sutartis Nr. LH-B-UAN ir 2002-11-13 sutartis Nr. LH-B-UAP) ir Norvegijos Karalystės gynybos ministerija (2011-12-14 sutartis Nr. 2SU-108) analizė ir pateikta informacija apie išankstinių mokėjimų likučius buhalterinę apskaitą tvarkančiai tarnybai. Atsižvelgiant į išankstinių mokėjimų likučių derinimo su užsienio tiekėjais specifiką, buvo pakeistos Krašto apsaugos sistemos institucijų inventorizacijos taisyklės (2022-09-01 Nr. V-696). Vadovaujantis jomis išankstinių mokėjimų likučiai su užsienio tiekėjais inventorizuojami sutikrinant juos su pagrindžiančiais apskaitos dokumentais (pvz., sutartimis, mokėjimų dokumentais ir kt.), o faktas apie tokį inventorizavimo būdą nurodomas inventorizacijos apraše.
Priimti sprendimą dėl subjekto, kas turėtų vykdyti Programų, jų sukūrimo, gaminimo pirkimų priežiūrą ir teikti metodinę pagalbą.
Parengti kraujo donorystės įstaigoms kraujo ir jo komponentų buhalterinės apskaitos įrašų rekomendaciją.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2024-01-08 įsakymu Nr. V-18 „Dėl Kraujo donorystę vykdančių įstaigų kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pavirtintas Kraujo donorystę vykdančių įstaigų (toliau – KDĮ) kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos aprašas (toliau – Aprašas). Apraše nustatyti kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo bendrieji reikalavimai, metodika, kaip turėtų būti apskaičiuojama konservuoto kraujo ir kraujo komponentų pasigaminimo savikaina, numatytas reikalavimas KDĮ finansinėse ataskaitose teikti informaciją apie vykdomą kraujo komponentų gamybos veiklą ir kiti Aprašo taikymo reikalavimai.2.Ministerija, siekdama kontroliuoti, kaip įgyvendinami Aprašo reikalavimai SAM konsoliduojamų viešojo sektoriaus subjektų grupės įstaigose VšĮ Nacionaliniame kraujo centre, VšĮ LSMUL Kauno klinikose ir VšĮ VUL Santaros klinikose, vertino minėtų įstaigų 2024 m. I ir II ketv. tarpinių finansinių ataskaitų rinkinių informaciją, susijusią su kraujo komponentų gamybos apskaita.3.Ministerija 2024-06-04 raštu Nr. 10-1938 ir 2024-09-16 raštu Nr. 10-3009 pakartotinai kreipėsi į KDĮ dėl rekomendacijos įgyvendinimo, bei vertino šių įstaigų pateiktą detalią informaciją apie donorų kraujo įsigijimo, kraujo komponentų gamybos, panaudojimo, realizavimo apskaitos įrašus minėtų įstaigų finansinėje apskaitoje. Įstaigos nurodė ūkines operacijas, susijusias su kraujo ir jo komponentų apskaita, ir pateikė buhalterinių sąskaitų korespondencijas šioms operacijoms užregistruoti. 4.VšĮ Nacionalinis kraujo centras informavo, kad centro direktoriaus 2024-02-20. įsakymu Nr. B-43 „Dėl konservuoto kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos, VšĮ Nacionaliniame kraujo centre taikomos nuo 2024 m. kovo 1 d., bei konservuoto kraujo pardavimo didžiausios leistinos kainos patvirtinimo“ buvo patvirtinta konservuoto kraujo ir kraujo komponentų pasigaminimo savikaina. Patvirtinti savikainos dydžiai pradėti taikyti įstaigos apskaitoje nuo 2024-03-01 (2024-06-05 raštas Nr. 7-349). Informacija apie kraujo ir kraujo komponentų gamybos veiklos sąnaudas pagal Aprašo reikalavimus pateikta 2024 m. II ketv. finansinių ataskaitų rinkinyje. Pažymėtina, kad kraujo ir kraujo komponentų gamybos veikla VšĮ Nacionaliniam kraujo centrui yra pagrindinė, ir atitinkamai šios veiklos sąnaudos apskaitoje priskiriamos prie įstaigos pagrindinės veiklos sąnaudų. Detalūs apskaitos įrašai, atitinkantys Aprašo reikalavimus, pateikti 2024-09-24 raštu Nr. 7-656.5.VšĮ LSMUL Kauno klinikos informavo, kad 2024-03-06 generalinio direktoriaus įsakymu Nr. V-(1.4E)-197 „Dėl Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikų kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo” buvo patvirtintas kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos nustatymo tvarkos aprašas. Nustatyti savikainų dydžiai pradėti taikyti, perskaičiuojant konservuoto kraujo ir jo komponentų savikainas nuo 2024 m. sausio 1 d. (2024-06-07 raštas Nr. S-(1.18E)-4042). Informacija apie kraujo ir kraujo komponentų, priskirtų atsargoms, savikainą ir gamybos veiklos sąnaudas pateikta 2024 m. I ir II ketv. finansinių ataskaitų rinkiniuose. Detalūs apskaitos įrašai, atitinkantys Aprašo reikalavimus, pateikti 2024-09-23 raštu Nr. S-(1.18E)-6508.6.VšĮ VUL Santaros klinikos informavo, kad 2024 m. gegužės 8 d. įstaigos vadovo įsakymu Nr. V-409 buvo patvirtintos kraujo ir jo komponentų pasigaminimo savikainos. Nauji įkainiai įsigaliojo ir apskaitoje pradėti taikyti nuo 2024 m. balandžio 1 d. ir numatomi taikyti iki 2025 m. vasario 28 d. (2024-06-07 raštas Nr. SR-3840). Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti savikainos dydžiai pradėti taikyti nuo 2024 m. balandžio 1 d., informacija apie kraujo ir jo komponentų gamybos sąnaudas pateikta 2024 m. II ketv. finansinių ataskaitų rinkinyje. Detalūs apskaitos įrašai, atitinkantys Aprašo reikalavimus, pateikti 2024-09-253 raštu Nr. SR-6106.7.Visa nurodyta informacija pateikta Valstybės kontrolei el. paštu. Valstybės kontrolės nuomone įstaigos kraujo ir jo komponentus apskaito skirtingai: Nacionalinis kraujo centras mažina sąnaudas pagal jų pobūdį, kaip nurodyta ir rekomendacijose, Kauno ir Santarų klinikos sąnaudų pagal pobūdį nemažina, o kaupia kitų sąnaudų grupėje. Lieka neaišku, kaip įstaigų apskaitoje atsispindi ir kam taikoma įsakymu nustatyta kraujo įsigijimo ir jo komponentų pasigaminimo savikaina.
Tikslinti Buhalterinės apskaitos vadovo, patvirtinto sveikatos apsaugos ministro 2016-04-13 įsakymu Nr. V-489 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos ir jai pavaldžių biudžetinių įstaigų buhalterinės apskaitos vadovo patvirtinimo“ 3 priedo „Ilgalaikio materialiojo turto apskaitos tvarkos aprašas“ nuostatas, susijusias su ilgalaikio materialiojo turto įvedimo į eksploataciją tvarka.
Atsižvelgdami į Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro (NBFC) direktoriaus 2021-01-05 įsakymu Nr. V-38 patvirtintą naują NBFC ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko NBFC, apskaitos politiką, priemonę laikome neaktualia ir jos stebėjimą tęsiame kartu su priemone „parengti rekomendacijas ministerijai pavaldžioms įstaigoms dėl ilgalaikio materialiojo turto perdavimo naudoti ir prašymų sudaryti panaudos sutartis terminų“.
Sukurti ūkio subjektų, kurie privalo vykdyti aplinkos oro monitoringą, apskaitos sistemą (subjektų sąrašą ir pildymo tvarką).
Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus 2023-12-21 įsakymu Nr. AV-214 patvirtinta ūkio subjektų, kurie privalo vykdyti aplinkos oro (poveikio aplinkos oro kokybei ir taršos šaltinių išmetamų teršalų) monitoringą, sąrašo forma ir šio sąrašo pildymo tvarkos aprašas.
Parengti rekomendacijas ministerijai pavaldžioms įstaigoms dėl ilgalaikio materialiojo turto įvedimo į eksploataciją ir prašymų panaudos sutartims sudaryti terminų.
Sveikatos apsaugos ministerija pateikė rekomendacijas pavaldžioms įstaigoms: gavusi informaciją apie įstaigai skiriamą ir perduotiną turtą ne vėliau kaip per 3 darbo dienas ji turi pateikti prašymą dėl naujo valstybės turto perdavimo panaudos pagrindais. Ministerija informavo asmens sveikatos priežiūros įstaigas, kad turtu negalima naudotis, kol nėra sudarytos jo panaudos sutartys arba jis nėra perduotas pagal patikėjimo sutartis.
Parengti Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2019 metų konsoliduoto finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto informacijos apie atsargų vertės pasikeitimą detalizavimą (kraujo donorystės įstaigų) ir pateikti Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui.
Pagal įstaigų pateiktus duomenis Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras parengė 2019 m. ministerijos konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinio aiškinamojo rašto informaciją. Kadangi įstaigos skirtingai įtraukė į apskaitą kraują ir jo komponentus ir skirtingai atskleidė aiškinamajame rašte, priemonės įgyvendinimas tikslą pasiekė tik iš dalies. Duomenys aiškinamajame rašte buvo neteisingi.
Patikslinti Nekilnojamojo turto registro duomenys apie žemės ir akvatorijos užimamus plotus Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakyme (4.1 priemonė) nustatyta tvarka ir terminais.
Audituotas subjektas informavo, kad paskutinį kartą Uosto didžiojo sklypo (kad. Nr. 2101/0010:101) kadastro duomenys buvo atnaujinti 2023-07-12 , padalijus sklypą į atskirus sklypus, t.y. uosto didžiojo sklypo pagrindu buvo suformuoti žemės sklypai Memelio miestui (3 vnt), Piliavietės teritorijoje (5 vnt.), Nemuno g. 145.
Peržiūrėti ir atnaujinti Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą
Pasvalio r. savivaldybė pripažino netinkamais (negalimais) naudoti savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybei nuosavybės teise priklausantį nekilnojamąjį turtą (NT): ūkinį pastatą (unikalus Nr. 6796-2001-6032, 27 kv. m), kiemo statinį – šulinį (unikalus Nr. 6796-2001-6054), esančius Vilniaus g. 20, Joniškėlio m. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-10-30 nutarimu Nr. 830 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo“ minėtas NT išregistruotas iš Nekilnojamojo turto Registro 2024 m. II ketv.
Pasirašyti sutartis dėl Užduočių banke skelbiamų skaitmeninių mokymosi priemonių parengimo su paslaugos teikėjais (priemonė įgyvendinama kasmet)
Per 2025 m. sudarytos 2 sutartys su paslaugos teikėjais dėl Užduočių banke skelbiamų skaitmeninių mokymosi priemonių parengimo:1. Skaitmeninio turinio ekonomikai ir verslumui, istorijai sukūrimo ar adaptavimo paslaugos, sutartis pasirašyta 2025-09-15 Nr.PPS-312 (pridedama)2. Skaitmeninio turinio saugumo sukūrimas, sutartis pasirašyta 2025-12-15, Nr. PPS-489 (pridedama).Iki 2026-12-31 planuojama sudaryti 2 skaitmeninių mokymosi priemonių parengimo su paslaugos teikėjais paslaugas:1. Skaitmeninio turinio gyvenimo įgūdžiams sukūrimo ar adaptavimo paslaugos. 2. Metodinės medžiagos komplektų sukūrimo ekspertinės paslaugos
Įteisinta Asmens dokumentų išrašymo sistema (ADIS)
Įgyvendinant priemonę:-vidaus reikalų ministro 2023-12-19 įsakymu Nr. 1V-830 patvirtinti ADIS nuostatų pakeitimai užregistruoti Registrų ir valstybės informacinių sistemų registre;- parengtas specifikacijos projektas. Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinta sistemos specifikacija.
Patvirtinti analitinių apskaitos žiniaraščių, ataskaitų ir/ar registrų, kurių pagrindu bus sudaromas suvestinis apskaitos registras „Didžioji knyga“ ir finansinių ataskaitų rinkinys, turinį ir skaičių.
Valstybinės mokesčių inspekcijos mokesčių fondas sukūrė keturiolika analitinių apskaitos žiniaraščių, kurie buvo patvirtinti Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2024-03-29 įsakymu Nr. V-108 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2010 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr. V-414 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo apskaitos vadovo patvirtinimo“ pakeitimo“.
Aplinkos ministerijos struktūrinių padalinių vadovams susipažinti su pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijų duomenimis ir neskirti pavaldiems darbuotojams užduočių, susijusių su jų privačių interesų deklaracijose nurodytu galimu interesų konfliktu.
Aplinkos ministro 2019-06-01 pavedimu Nr. D18-20 nustatyti periodiškumas ir terminai viešųjų ir privačių interesų deklaracijoms pateikti, patikslinti, susipažinti su jų duomenimis. Aplinkos ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrius apklausė struktūrinių padalinių vadovus dėl praktinio ministro pavedimo vykdymo ir numatė poreikį tobulinti procesus. Siekiant veiksmingo praktinio Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo įgyvendinimo Aplinkos ministerijoje, parengtas ir aplinkos ministro 2020-06-18 įsakymu Nr. D1-369 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo tvarkos aprašas. Minėtu įsakymu ministras įgaliojo tiesioginius vadovus (pagal struktūrinių padalinių nuostatus ir/ar pareigybių aprašymus vykdančius tiesioginio vadovavimo funkcijas pavaldžių darbuotojų atžvilgiu) esant interesų konfliktui priimti sprendimus dėl pavaldžių darbuotojų nušalinimo ar nenušalinimo. Ministras 2020-10-06 įsakymu D1-591 „Dėl Aplinkos ministro 2020-06-18 įsakymo Nr.D1-369 pakeitimo“ nustatė terminą per kurį tiesioginiai vadovai (pagal struktūrinių padalinių nuostatus ir/ar pareigybių aprašymus vykdančius tiesioginio vadovavimo funkcijas pavaldžių darbuotojų atžvilgiu) gavę informaciją turi susipažinti su viešomis Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos tinklalapyje skelbiamomis pavaldžių darbuotojų privačių interesų deklaracijomis.
Parengti 2.1 priemonėje numatytos Bazinio paslaugų paketo šeimai įgyvendinimo savivaldybėse stebėsenos vykdymo metodines rekomendacijas savivaldybėms
Socialinės apsaugos ir darbo ministrė 2023 -05-03 įsakymu Nr. A1-282 „Dėl Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklių patvirtinimo“ patvirtino pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius. Įsakymu nustatomi bazinio paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodikliai bei jų siektinos reikšmės ir rekomenduojama savivaldybėms bendradarbiauti su Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, užtikrinant Bazinių paslaugų šeimai pakete nustatytų paslaugų prieinamumą ir kasmet teikiant informaciją apie paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius.Socialinės apsaugos ir darbo ministerija kartu su institucijomis, pagal kompetenciją atsakingomis už Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų koordinavimą, parengė išsamų Baziniame paslaugų šeimai pakete reglamentuotų paslaugų teikimo savivaldybėse išaiškinimą. Ministerija 2023 m. gegužės 12 d. Lietuvos savivaldybių asociacijai ir savivaldybių administracijoms išsiuntė raštą „Dėl Bazinio paslaugų šeimai paketo įgyvendinimo“. Pateikta informacija savivaldybių specialistams padės geriau suprasti naujų paslaugų, įtrauktų į Bazinį paslaugų šeimai paketą, turinį, jų organizavimo ir teikimo specifiką, paskatins savivaldybes efektyviai įgyvendinti su tuo susijusius teisės aktus.
Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, parengti ir suderinti su Aplinkos ministerija priemonių įgyvendinimo planą.
Aplinkos ministerija informavo, kad Patikrinimų planavimo IS sukūrimas suplanuotas, skirtas įgyvendinimui reikalingas finansavimas, vykdomi IS kūrimo parengiamieji darbai
Organizuojant licencijų įsigijimą, pvz., Microsoft Office 365 A3, atlikti analizę, įtraukiant mokyklų atstovus, apie įsigytų licencijų panaudojamumą ir, remiantis duomenimis, įsigyti optimalų jų skaičių.
Parengti darbuotojų, aptarnaujančių darbo ieškančius asmenis, mokymų, susijusių su naujų darbo metodų (paslaugų standartų) įdiegimu, grafiką.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 2 d. įsakymu Nr. V-268 patvirtintas 2022 m. Priemonių įgyvendinimo organizavimo skyriaus vykdomų vidinių mokymų Užimtumo tarnybos specialistams sąrašas. Vidiniai mokymai dėl darbo su darbo ieškančiais asmenimis metodikos ir paslaugų standartų taikymo vykdyti 2022 m. rugsėjo 15 d. 2022 m. lapkričio mėn. planuojami mokymai tarnybos specialistams užsieniečių iš trečiųjų šalių įdarbinimo sritį reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo bei registravimo(si) Užimtumo tarnyboje proceso naujovių klausimais. Mokymų planas 2023 m. bus parengtas 2022 m. gruodžio mėn.
Sukurti pastatų prieinamumo asmenims su negalia vertinimo sistemą ir jos pagrindu atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo vertinimą.
2021–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos neįgaliesiems tinkamos aplinkos visose gyvenimo srityse plėtros programos pažangos priemonės Nr. 09-005-02-06-01 „Užtikrinti fizinės infrastruktūros prieinamumą neįgaliesiems“ aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022 m. vasario 4 d. įsakymu Nr. A1-76, III skyriaus „Plėtros programos pažangos priemonės veiklų suvestinė“ 1 punkte numatyta veikla „Sukurti statinių prieinamumo stebėsenos ir kontrolės mechanizmą“. Veiklos įgyvendinimo pradžia numatyta 2022 m. I ketv., galimas pareiškėjas – Neįgaliųjų reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, administruojančioji institucija – Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija numatyta kaip dalyvaujanti ministerija.Įgyvendindamas nurodytą pažangos priemonės veiklą, Neįgaliųjų reikalų departamentas prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (nuo 2024 m. sausio 1 d. – Asmens su negalia teisių apsaugos agentūra prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos) (toliau – Agentūra) 2023 m. sukūrė Statinių prieinamumo stebėsenos ir kontrolės informacinę sistemą (www.stasis.lt) (toliau – STASIS sistema).Dalyvaudama nurodytos pažangos priemonės veikloje, Aplinkos ministerija pagal kompetenciją teikė metodinę pagalbą Agentūrai, 2022 m. pabaigoje įvykdė pasiūlymų dėl statinių prieinamumo asmenims su negalia vertinimo metodikos projektinių nuostatų parengimo paslaugų viešąjį pirkimą. Parengta metodika tapo integralia kuriamos STASIS sistemos dalimi.Pažymėtina, kad STASIS sistemoje yra galimybė realiuoju laiku gauti valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo vertinimo duomenis (tiek konkretaus pastato duomenis, tiek bendrus statistinius duomenis pagal skirtingus kriterijus). STASIS sistemoje 2024-01-07 buvo sukaupta užpildytų prieinamumo vertinimo anketų apie 164 statinius, 2024-10-07 – apie 2684 statinius, 2025-06-09 – apie 3999 statinius, 2026-01-15 – apie 4760 statinių, taigi statistinių duomenų apimtis ir patikimumas nuosekliai didėja. Atsižvelgiant į nurodytas aplinkybes, laikytina, kad sukurtos STASIS sistemos pagrindu valstybės ir savivaldybių institucijų pastatų prieinamumo vertinimas iš esmės yra atliktas.
Tikslinga paskirstyti funkcijas tarp Tautinių mažumų departamento padalinių ir atskirti projektų konkursų finansavimo nuostatų rengimo ir tvirtinimo, konkursų organizavimo ir jų administravimo funkcijas.
Nustatyta tvarka teisės aktų registre bus registruojami ir skelbiami departamento priimti norminiai teisės aktai.
Optimizuoti gautos informacijos apdorojimą įstaigoje, siekiant pagerinti galimų įsipareigojimų vertinimą ir registravimą, labiau išnaudojant DVS „Avilys“ funkcijas ar kt. būdais.
Siekiant pagerinti galimų įsipareigojimų vertinimą ir registravimą, Teisingumo ministerija dokumentų valdymo sistemoje „Avilys“ sukūrė papildomus laukus, kurie palengvino duomenų paiešką ir apdorojimą bei leidžiančius informaciją apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus arba atidėjinius grupuoti, nurodyti neapibrėžtųjų įsipareigojimų atsiradimo tikimybę. Ministerija surinko informaciją apie galimus Lietuvos valstybės įsipareigojimus (2019-12-31), priėmus sprendimus bylose, vykstančiose dėl žalos, padarytos valdžios institucijų neteisėtais veiksmais (netinkamų kalinimo sąlygų) atlyginimo iš Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos ir jam pavaldžių įstaigų bei šios informacijos pagrindu galimus įsipareigojimus apskaitė ministerijos apskaitoje - užregistravo kaip atidėjinius arba neapibrėžtuosius įsipareigojimus, priklausomai nuo jų atsiradimo tikimybės.
Papildyti projektų įgyvendinimo stebėsenas pagal poreikį.
Sukurta nauja Power BI sistemos stebėsena (ataskaita), kuri apima skirtingų Bendrovėje naudojamų IT sistemų informaciją ir duomenis ir leidžia sekti infrastruktūros objektų įgyvendinimą numatytais terminais.
Pagal poreikį inicijuoti savižudybių prevencijos priemonių planavimui reikiamus tyrimus.
Sveikatos apsaugos ministro sudaryta darbo grupė atliko studentų apklausą, siekdama įvertinti jų žinias apie savižudybių rizikos valdymą, ir pateikė ataskaitą Sveikatos apsaugos ministerijai. Seimo 2019-10-17 nutarimu Nr. XIII-2493 patvirtintos Lietuvos sveikatos 2014–2025 metų strategijos uždavinys „Mažinti savižudybių skaičių“ parengtas remiantis VU Filosofijos fakulteto suicidologų atliekamais kokybiniais tyrimais su nusižudžiusiųjų artimaisiais, tyrimais, nagrinėjančiais savižudiško elgesio stigmą, suicidiškumo prielaidas, LSMU atliktu sveikatos netolygumo tyrimu pagal užsienio praktiką ir tarptautinių organizacijų rekomendacijas savižudybių prevencijos srityse, JT Darnaus vystymosi darbotvarke, ES valstybių gerąja patirtimi, PSO ir EBPO rekomendacijomis, Lietuvos statistiniais duomenimis. Iš Visuomenės sveikatos stiprinimo fondo lėšų 2019 m. skirta 39 tūkst. Eur tyrimui „Savižudybių prevencijos veiksmingumo tyrimas savivaldybėse“, kurį 2020 m. atliks VU. Tyrimo tikslas – išanalizuoti pasirengimą reaguoti į savižudybės krizę dešimtyje Lietuvos savivaldybių, pasižyminčių aukščiausiais savižudybių rodikliais, ir pateikti praktines rekomendacijas egzistuojančios sistemos tobulinimui.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija siekdama tiksliau įvertinti atviros prieigos principu veikiančios MTEP infrastruktūros panaudojimo apimtis, mokslo ir studijų institucijų gaunamą naudą, o kartu ir sumažinti administracinę naštą, inicijuoja Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2017 m. lapkričio 23 d. įsakymo Nr. V-929 „Dėl Duomenų apie universitetų ir mokslinių tyrimų institutų mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir meno veiklą pateikimo formos patvirtinimo“ pakeitimus. Pakeitimais numatoma, kad vertinamieji vienetai kasmet turės teikti informaciją apie 1) atviros prieigos principu veikiančios MTEP infrastruktūros išorės naudotojų skaičių, 2) išorės naudotojams suteiktų paslaugų skaičių ir 3) už šias paslaugas gautas pajamas (tūkst. Eur).Patvirtinti pakeitimus planuojama 2019 m. II ketv. Duomenis apie atviros prieigos principu veikiančią MTEP infrastruktūros panaudojimą pagal atnaujintą formą vertinamieji vienetai turėtų pateikti 2019 m. IV ketv.
Peržiūrėti žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo nuostatas ir išanalizuoti, ar nereikėtų keisti įstatymo nuostatų dėl institucijų pareigos pranešti apie bylos iškėlimą ir priimtą teismo sprendimą, prireikus parengti reikalingus teisės aktų projektus.
2022-06-30 priimto Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų atlyginimo ir atstovavimo valstybei ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei įstatymo Nr. IX-895 2, 3, 4 ir 5(1) straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-1377 2 straipsnio 5 dalyje valstybės institucijoms yra nustatyta prievolė pranešti Teisingumo ministerijai apie teismuose iškeltus finansinius reikalavimus Lietuvos valstybei. Teisingumo ministro 2022-01-06 įsakymu Nr. 1R-9 patvirtinta teismų sprendimų vykdymo tvarka, pagal kurią Teisinio atstovavimo grupės atsakingas darbuotojas kas ketvirtį iki kito mėnesio 18 d. parengia apskaitos žiniaraščius, skirtus atidėjiniams ir neapibrėžtiesiems įsipareigojimams, galintiems atsirasti priėmus sprendimus vykstančiuose teisminiuose procesuose, bei neapibrėžtajam turtui, galinčiam atsirasti Teisingumo ministerijos atlygintą žalą išieškant regreso tvarka iš atsakingų už žalą asmenų, įtraukti į apskaitą.
Suinteresuotoms institucijoms (Ekonomikos ir inovacijų ministerija, Energetikos ministerija, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Susisiekimo ministerija, Vidaus reikalų ministerija, Žemės ūkio ministerija) pagal kompetenciją šešėlinės ekonomikos ir su ja susijusių neigiamų reiškinių mažinimo srityje nustatyti savo srities duomenų gavimo, kaupimo, apdorojimo ir analizės institucinius poreikius, kurie galėtų būti realizuojami per i.MAS ir (arba) alternatyvų analizės ir kompetencijų centrą, taip pat suformuluoti įžvalgas dėl optimalios nacionalinio analizės ir kompetencijų centro alternatyvos funkcionavimo modelio.
Finansų ministerija 2020-06-18 informavo, kad Strateginių projektų portfelio komisija pritarė (2020-03-03 protokolas Nr. STP-4) Šešėlinės ekonomikos mažinimo programos (toliau – Programa) planui, kurį sudaro keturi projektų planai, tarp kurių yra ir Duomenų analizės ir kompetencijų centro veiklos nacionaliniu lygmeniu modelio parinkimo projekto planas (toliau – Projekto planas), įgyvendinantis pirmą rekomendaciją. Projekto plane numatyta, kad iki 2020-03-31 Ekonomikos ir inovacijų, Energetikos, Socialinės apsaugos ir darbo, Susisiekimo, Vidaus reikalų ir Žemės ūkio ministerijos Finansų ministerijai pateikia savo poreikius kovos su šešėliu funkcijai pagal kompetenciją įgyvendinti ir atitinkamas įžvalgas dėl duomenų analizės modelio. Minėtos ministerijos ir (arba) joms pavaldžios įstaigos pateikė Finansų ministerijai savo poreikius. Finansų ministerija 2021-01-25 informavo jog įvertino Ekonomikos ir inovacijų, Energetikos, Socialinės apsaugos ir darbo, Susisiekimo, Vidaus reikalų ir Žemės ūkio ministerijų pateiktus poreikius kovos su šešėliu funkcijai pagal kompetenciją įgyvendinti ir 2021-02-01 pateikė parengtą Pasiūlymų dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos duomenų analizės ir kompetencijų centro tolesnės veiklos nacionaliniu lygmeniu modelio projektą.
Sukurti paslaugų vertinimo (tiek žvaigždutėmis, tiek pagal komentarus) ir analizės procesą, kuriame būtų apibrėžiama vertinimo tvarka, periodiškumas, numatomi veiksmai dėl gautų pastebėjimų.
Valstybinė mokesčių inspekcijos viršininko 2020-12-22 įsakymu Nr. V-542 patvirtinta paslaugų kokybės vertinimo bei analizės procedūra „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“, kuri apima periodinį įvertinimą žvaigždutėmis ir pagal naudotojų paliekamus komentarus bei numato tolimesnius veiksmus siekiant gerinti teikiamų i.MAS paslaugų kokybę.
Nuolat analizuoti gautus poreikius ir aktualius mokėtojų poreikius įtraukti į i.MAS modifikavimo aprašymą.
Valstybinės mokesčių inspekcijos (toliau VMI) viršininko 2020-12-22 įsakymu Nr. V-542 patvirtinta „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ procedūra, pagal kurią ketvirčiui pasibaigus, per 10 d. d. surenkami ir apibendrinami i.MAS naudotojų palikti komentarai bei pasiūlymai ir atitinkamai, po atliktų vertinimų aktualūs poreikiai įtraukiami į sistemos plėtros artimiausius darbus. Apibendrinus ir įvertinus mokesčių mokėtojų 2020 m. bei 2021 m. I – III ketvirčių pasiūlymus bei poreikius buvo įtraukta į plėtros darbus:-i.SAF ir i.VAZ indeksavimo sprendimų modifikavimas;-i.VAZ portalo modifikavimas;-galimybė i.MAS portale pasitikrinti Lietuvos mokesčių mokėtojų duomenis;-kryžminio sutikrinimo paslaugos modifikavimas;-maržos apmokestinamosios vertės / PVM apskaičiavimas preliminarioje FR0600 deklaracijoje;-e. sąskaitos išrašymas Šiaurės Airijos PVM mokėtojams;-galimybė kurti asmeninius sąskaitų faktūrų ruošinius tiek atstovo, tiek atstovaujamo asmens aplinkoje;-apmokestinamosios vertės ir PVM sumos bendros sumos PSFR apačioje rodymas;-Į preliminarią FR0564 automatinu būdu sukelti paslaugų vertes pagal pardavimo sąskaitas įtrauktas PVM15 kodu.
Atlikti pakeitimus / papildymus VMI teisės aktuose ir juose atnaujinti duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelį.
Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2020 m. birželio 3 d. įsakymu Nr. V-249 patvirtintas Informacijos klasifikavimo valstybinėje mokesčių inspekcijoje aprašas, kuriame atnaujintas duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelis.
Atlikti su finansines apyskaitostvarkymu susijusio personalo pareigųvykdymo įvertinimą.
Vertinimo metu nustatytas asmuo, dėl kurio kaltės atsirado apskaitos netikslumai, nuo 2026 m. gegužės 5 d. atitinkamų pareigų nebeeina.
Inicijuoti ir užtikrinti, kad sudaryta atsargų sandėliavimo nuomos sutartis būtų įtraukta į mobilizacijos planą ir tiekėjo darbuotojai būtų įtraukti į civilinio mobilizacinio personalo rezervą.
Iki 2017 m. pabaigos buvo patvirtinti ir pradėti įgyvendinti 9 projektai skirti inovacijų ir technologijų perdavimo centrų veiklai skatinti, o 2018 m. – 9 kompetencijos centrų veiklos skatinimo projektai. Pažymėtina, kad ne vėliau nei praėjus 2 metams po projekto sutarties pasirašymo projekto vykdytojai turės pateikti projekto tarpinę ataskaitą – atsižvelgiant į pasiektus rezultatus bus priimamas sprendimas dėl tolimesnio finansavimo projektui skyrimo / nutraukimo, taip užtikrinant rezultatyvų lėšų panaudojimą. Siekiant įvertinti ar priemonė įgyvendinta, laukiame kol vykdytojai ministerijai po 2 metų pateiks tarpines ataskaitas.
Patvirtinti vertinimo kriterijus ir i.MAS projekto poveikio matavimo tvarką.
2020 m. patvirtinti i.MAS vertinimo kriterijai ir i.MAS poveikio matavimo tvarka (2019-12-31 įsakymas Nr. V-537, įsakymas V-339 2020-07-31), tačiau tvarkoje nustatyti i.MAS vertinimo kriterijai neapėmė visų projekto posistemių. 2023 m. nustatyti i.EKA poveikio vertinimo kriterijai ir jais papildytas i.MAS vertinimo kriterijų ir projekto poveikio matavimo tvarka, t. y. vertinimas apima visus i.MAS posistemius.
Atlikti, pasitelkiant išorinį nepriklausomą vykdytoją, mokesčių mokėtojų (tikslinių grupių) paslaugų naudojamumo ir patogumo bei poreikių apklausą, dėl i.MAS paslaugų tobulinimo, naujų sukūrimo.
2022-02-28 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė atliktų apklausų rezultatus, kuriais remiantis: - 2020-01-24 iki 2020-02-25 pasitelkiant programą „Kurk Lietuvai“ projekto „Išmaniai visuomenei - išmanūs mokesčiai“ buvo atlikta viešoji konsultacija skirta įvertinti i.MAS posistemio i.SAF naudotojų pasitenkinimą šios sistemos elektroninių paslaugų kokybe, išsiaiškinti naudotojų identifikuotus trūkumus bei poreikius. - 2020-01-24 iki 2020-02-25 pasitelkiant programą „Kurk Lietuvai“ projekto „Išmaniai visuomenei - išmanūs mokesčiai“ atlikti išsamūs nuotolinių apskaitos paslaugų smulkiam verslui posistemio (toliau - i.APS) naudojamumo, naudotojų poreikių ir elgsenos tyrimai. Pagal gautus rezultatus inicijuoti i.APS posistemės paslaugų tobulinimai, tokie kaip sąskaitos faktūros perkėlimas iš i.SAF posistemės į bendrą i.MAS sistemą, supaprastintas sąskaitos faktūros anuliavimas bei sukurtas informacinio pobūdžio pranešimas i.APS naudotojams.- 2020 m. lapkričio mėn. buvo atlikta i.SAF posistemio apklausa siekiant identifikuoti tobulintinas sritis dėl spartesnio mokėtojų paslaugų teikimo. Atsižvelgiant į gautus rezultatus buvo atlikti i.SAF posistemio modifikavimo darbai susiję su mokėtojų teikiamų PVM sąskaitų faktūrų rinkmenų/registrų apdorojimu, tiksliu klaidų identifikavimu bei jų aprašymu atsižvelgiant į mokėtojų pageidavimus. Mokesčių mokėtojų i.VAZ paslaugų tobulinimo, naujų sukūrimo poreikis vertinamas remiantis „i.MAS naudotojų atsiliepimų vertinimas“ procedūra. Jeigu neigiami atsiliepimai nėra susiję su trikiais /vykdytais diegimais, o susiję su nepatogiu sistemos veikimu, paslaugų teikimu bei kartojasi 2-3 ketvirčiuose gautuose atsiliepimuose, tuomet vertinamas paslaugų teikimas, inicijuojamas platesnis naudotojų nuomonės surinkimas, siekiant gerinti teikiamų i.MAS paslaugų kokybę.
Pagal gautus apklausos rezultatus inicijuoti i.MAS modifikavimą, parengiant kreipimąsi į FM.
Valstybinė mokesčių inspekcija informavo, kad 2020 m. planuojant investicijų lėšas, buvo įtrauktas 2021-2023 m. investicijų poreikis i.MAS (i.SAF, i.VAZ posistemių) modifikavimui, 2021 m. finansavimas gautas. 2021-10-11 sudaryta Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.SAF, i.VAZ posistemių) plėtros paslaugų viešojo pirkimo sutartis Nr. (1.10-04-2 E) 22-138. Sutartis galioja iki bus suteikta paslaugų už sutartyje numatytą maksimalią sutarties kainą, bet ne ilgiau negu iki 2023-12-20. 2021-10-12 pasirašytas įsakymas Nr. V-380 dėl projekto „Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (I.MAS) ir jos posistemių I.SAF ir I.VAZ plėtros“ vykdymo. Taip pat smulkesni i.MAS (i.SAF, i.VAZ ir i.APS posistemių) modifikavimai, siekiant posistemius pritaikyti klientų patogumui, atliekami ir pagal turimą (galiojančią nuo 2019 m. rugpjūčio mėn.) i.MAS priežiūros sutartį.
Atsižvelgiant į i.KON posistemio funkcionalumus, optimizuoti VMI veiklą, peržiūrint VMI vykdomus atrankos, stebėsenos ir kontrolės procesus.
Valstybinė mokesčių inspekcija patvirtino Analizės ir mokestinės rizikos vertinimo procedūrų vadovą (2020-06-30 įsakymas V-289), kuriame atlikti procedūrų pakeitimai, atsisakyta dalies vykdytų atskirtų procedūrų, atsižvelgiant į rizikų vertinimo ir stebėsenos organizavimo pokyčius, kuriuos įtakoja i.KON sistemos sukūrimas. 2021-02-01 Valstybinė mokesčių inspekcija pateikė i.KON bandomosios eksplotacijos rezultatus. Pradėjus veikti i.KON sistemai:- atsisakyta dalies rankiniu būdu vykdytų atrankų sudarymo (pvz., PVM deklaracijų ir PVM sąskaitų-faktūrų registro neatitikimų nustatymo);- i.KON priemonėmis pradėtas vykdyti automatinis užduočių stebėsenos veiksmams paskirstymas darbuotojams, atsižvelgiant į darbuotojų specializaciją, kas išspręs skirtingo AVMI darbo krūvio problemą - dirbama su rizikingiausiais mokesčių mokėtojais Lietuvos mastu, neatsižvelgiant į teritorinį priskyrimą;- i.KON posistemis ir nustatytos rizikos yra prieinamos ne tik stebėsenos, bet ir kontrolės veiksmus atliekantiems darbuotojams.
Atlikti tarpinį i.MAS projekto poveikio vertinimą.
Valstybinė mokesčių inspekcija atliko visus tarpinius (3 iš 3 numatytų kasmet, iki 2022 m.) i.MAS projekto poveikio vertinimus. 2022-07-01 atlikus tarpinį vertinimą nustatyta, kad iš 14 vertinimo kriterijų: 11 kriterijų pilnai pasiekti, 2 kriterijai beveik pasiekti (pasiekimo procentas 92 proc. ir 99 proc., daliniam pasiekimui įtakos turėjo COVID-19 pandemija), 1 kriterijaus skaičiavimo atsisakyta dėl pasikeitusios PVM prievolės struktūros.
Pakeisti i.MAS nuostatus ir juose išsamiai reglamentuoti duomenų panaudojimo tikslą.
Parengtas 2019 m. gruodžio 18 d. VMI prie FM viršininko įsakymas Nr. VA-104 „Dėl Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2015 m. balandžio 28 d. įsakymo Nr. VA-30 „Dėl Išmaniosios mokesčių administravimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“. Pakeisti i.MAS nuostatai, kuriuose išsamiai reglamentuotas asmens duomenų tvarkymo tikslas.
Atlikti pakeitimus / papildymus VMI teisės aktuose ir juose reglamentuoti duomenų nuasmeninimo procedūras.
Reglamentuotos duomenų nuasmeninimo procedūros: Valstybinės mokesčių inspekcijos viršininko 2020-06-15 įsakymu Nr. V- 267 „Dėl valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2018-06-08 įsakymu Nr. V-299 „Dėl duomenų tvarkymo valstybinėje mokesčių inspekcijoje“ pakeitimo“ atnaujintas duomenų konfidencialumo klasifikavimo modelis - taisyklės papildytos nauju skirsniu „Duomenų nuasmeninimas ir pseudonimų suteikimas“.
Parengti ir patvirtinti tvarkos aprašą dėl nuomojamuose sandėliuose saugomų atsargų naudojimo, operatyvaus išdavimo ir gabenimo galimybių tikrinimo: išdavimo laikas, pakrovimo infrastruktūra ir priemonės, privažiavimas ir darbo laikas, transporto pasiekiamumas, alternatyvūs maršrutai, galimybė dirbti ekstremaliomis sąlygomis.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2024 m. lapkričio 13 d. nutarimu Nr. 960 patvirtintų Valstybės gynybos fondo nuostatų pakeitimus, detalizuojančius lankstesnį Valstybės gynybos fondo išlaidų paskirstymo modelį.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: savivaldybių savarankiškosios funkcijos – socialinių paslaugų planavimas ir teikimas; peržiūros rezultatus pateikti Vyriausybei.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2018 m. pasiūlė Vyriausybei nustatyti, kad socialinės globos asmenims su sunkia negalia teikimas yra savarankiškoji savivaldybės funkcija, finansuojama iš savivaldybių biudžetų lėšų. Tam ministerija buvo parengusi Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 2, 13 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo Nr. I-533 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektus. Nepritarus Lietuvos savivaldybių asociacijai, šios valstybinės funkcijos priskyrimo savarankiškajai savivaldybių funkcijai buvo atsisakyta.2019 m. atlikusi savivaldybių savarankiškosios funkcijos - socialinių paslaugų planavimas ir teikimas - peržiūrą, ministerija pasiūlė Vyriausybei praplėsti savivaldybių kompetenciją socialinių paslaugų srityje ir parengė naujus Socialinių paslaugų ir Vietos savivaldos įstatymo pakeitimo projektus, kurie priimti 2020 m. Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-05-21 Nr. XIII-2945) savivaldybės įpareigotos organizuoti socialines paslaugas asmenims (šeimoms), finansuoti socialinę priežiūrą ir socialinę globą, sudarydamos sutartis su akredituotą socialinę priežiūrą teikiančia socialinių paslaugų įstaiga ar socialinės globos įstaiga dėl asmeniui (šeimai) teikiamų socialinių paslaugų išlaidų finansavimo, jeigu šias įstaigas pasirenka pats socialinių paslaugų gavėjas (globėjas, rūpintojas), kiti teisėti asmens atstovai ir jeigu šioms paslaugoms nustatytas asmens (šeimos) socialinių paslaugų poreikis. Šio įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-11-05 Nr. XIII-334) savivaldybės ir socialinių paslaugų įstaigos įpareigotos interneto svetainėse viešinti informaciją apie teikiamas socialines paslaugas, jų kainas, licencijuotas įstaigas, jose esamą vietų skaičių, nustatytos licencijų išdavimo sąlygos. Įgyvendinant įstatymų nuostatas, ministerija parengė poįstatyminius teisės aktus: socialinės apsaugos ir darbo ministras 2020-06-30 įsakymu Nr. A1-622 patvirtino Socialinės priežiūros akreditavimo tvarkos aprašą, o 2020-07-10 įsakymu Nr. A1-658 - Akredituotos vaikų dienos socialinės priežiūros tiekimo reikalavimus ir rekomendacijas. Nuo 2021 m. savivaldybėms bus pervestos valstybės biudžeto lėšos akredituotai vaikų dienos socialinei priežiūrai iš dalies organizuoti, teikti ir administruoti. Vietos savivaldos įstatymo pakeitimu (priimtas 2020-05-21 Nr. XIII-2946) patikslinta savarankiškosios savivaldybių funkcijos formuluotė, ji suderinta su Socialinių paslaugų įstatyme nustatyta savivaldybių kompetencija.Siekiant padėti savivaldybėms geriau įgyvendinti savarankiškajai funkcijai priskirtą socialinių paslaugų planavimo ir organizavimo procesą, ministerija parengė ir pateikė suintegruotoms institucijoms derinti Vyriausybės 2006-11-15 nutarimo Nr. 1132 „Dėl Socialinių paslaugų planavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą (TAIS Nr. 20-14935). Nutarimo projektu patikslinami socialinių paslaugų planavimo procese dalyvaujantys subjektai, nurodoma, kokia informacija remiantis savivaldybės gali nustatyti gyventojų socialinių paslaugų poreikius. Gavus suinteresuotų institucijų pastabas ir patikslinus projektą, ministerija jį teiks Vyriausybei.
„Mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos apraše“ bus nustatyti veiklų sąrašas ir valandų bendruomenei bei profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai.
Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše įtvirtinti reikalavimus fiziniam pagalbos prieinamumui užtikrinti ir susieti juos su Valstybės biudžeto lėšų specializuotai kompleksinei pagalbai teikti poreikio nustatymo, šių lėšų planavimo, paskirstymo, pervedimo, naudojimo, atsiskaitymo už panaudotas valstybės biudžeto lėšas tvarkos apraše numatyta apmokėjimo už SKPC pagalbą tvarka.
2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 patvirtinto Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse, siekiant užtikrinti fizinį pagalbos prieinamumą, numatyti reikalavimai dėl pagalbos Centrų patalpų, taip pat, apibrėžta konsultanto funkcija pasiūlyti tinkamiausią būdą asmeniui specializuotai kompleksinei pagalbai gauti.
Įgyvendinant 4.1 rekomendaciją, į planavimo dokumentus, rengiamus Nacionalinės pažangos planui įgyvendinti, įtraukti priemonę dėl periodiškai (ne rečiau kaip 2 kartus per metus), bendradarbiaujant su Lietuvos policija ir Generaline prokuratūra, kibernetinio saugumo subjektams organizuojamų kibernetinio saugumo mokymų, kurių metu būtų suteikiamos reikiamos teisinės bei techninės žinios apie nusikaltimus elektroninėje erdvėje bei užtikrinti šios priemonės įgyvendinimą.
2024 m. vasario 5 d. įsakymu Nr. V-98 patvirtinta 2023–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos nacionalinės kibernetinio saugumo plėtros programos pažangos priemonė Nr. 06-007-10-05-07 „Stiprinti kibernetinį atsparumą" Pažangos priemonėje numatytos šios veiklos:"Nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimui ir mokymams skirtos laboratorijos sukūrimas ir įrengimas bei instruktorių darbui joje parengimas" ir "Kibernetinio saugumo subjektuose dirbančių darbuotojų, kibernetinio saugumo specialistų kompetencijų bei įgūdžių kibernetinio saugumo srityje stiprinimas bei pažeidžiamiausių visuomenės grupių kibernetinio saugumo brandos kėlimas". Šioms veikloms įgyvendinti projektų numatyta pabaiga 2026-04-30.
Parengti ir patvirtinti Vidaus reikalų informacinių išteklių aprašą, jo priede nurodyti ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų valdomas IS ir registrus, jų sąveikumui užtikrinti skirtą Vidaus reikalų integracinę platformą, telekomunikacijų tinklus.
Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2022-05-12 įsakymu Nr. 1V-369 patvirtintas Vidaus reikalų informacinių išteklių aprašas. Aprašo priede nurodytos ministerijos ir jai pavaldžių įstaigų valdomos informacinės sistemos ir registrai, kurių sąveikumui užtikrinti skirta Vidaus reikalų integracinė platforma ir telekomunikacijų tinklai (Vidaus reikalų telekomunikacinis tinklas ir Saugusis valstybinis duomenų perdavimo tinklas).
Nustatyti viešųjų pirkimų politikos tikslus, uždavinius ir rodiklius.
Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardintas prioritetas – efektyvus lėšų panaudojimas ir už jas įsigytų prekių, paslaugų ar darbų aukšta kokybė. Siekiant šio prioriteto išskirtos pagrindinės probleminės viešųjų pirkimų sistemos sritys, kurioms dėmesį turėtų skirti viešųjų pirkimų politiką formuojančios, įgyvendinančios ir viešųjų pirkimų sistemoje dalyvaujančios institucijos:•Viešųjų pirkimų praktika yra orientuota į pirkimo procedūras, o ne į galutinį rezultatą;•Verslas neišnaudoja galimybių prekes, paslaugas ir darbus pasiūlyti viešajam sektoriui.
Nustatyti viešųjų pirkimų politikos prioritetų, tikslų, uždavinių ir rodiklių įgyvendinimo koordinavimo, kontrolės ir tobulinimo mechanizmą.
Dokumente „Viešųjų pirkimų problematika ir sprendimų kryptys“ įvardinti šie tikslai:•Daugiau tiekėjų, dalyvaujančių viešuosiuose pirkimuose – konkurencingesnės prekės, paslaugos ir darbai viešajam sektoriui;•Pasikeitęs viešųjų pirkimų sistemos dalyvių požiūris į viešuosius pirkimus – didesnis dėmesys galutiniam pirkimo rezultatui, nuo kurio priklauso visuomenei teikiamų paslaugų kokybė;•Prioritetas ne pigiausiam, o kokybiškiausiam ir geriausiai perkančiosios organizacijos poreikį atitinkančiam produktui;•Automatizuoti ir standartizuoti procesai – paprastesni ir greičiau atliekami pirkimai;•Lengvai suprantami ir prieinami pirkimų duomenys – dar daugiau skaidrumo viešųjų pirkimų sistemoje, galimybė įsivertinti pasiektus rezultatus ir palyginti juos su kitų pirkimų vykdytojų rezultatais.Minėtame dokumente taip pat išsamiai aprašomi veiksmai (uždaviniai), kurie bus atliekami siekiant šių tikslų. Atliekamų uždavinių veiksmingumas vertinamas rodikliu: Perkančiųjų organizacijų, kurios pagal VPT skelbiamos švieslentės rodiklius vertinamos gerai, dalis procentais – didėja 10 % kasmet.
Vidaus reikalų ministro 2018-05-29 įsakymu Nr. 1V-388 buvo atnaujinti Lietuvos nacionalinės Šengeno informacinės sistemos (N.SIS) nuostatai.
Vidaus reikalų ministro 2016-09-14 įsakymu Nr. 1V-640 buvo atnaujinti Sertifikatų valdymo informacinės sistemo (SVIS) nuostatai.
Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše įtvirtinti reikalavimus dėl SKPC veiklos į(si)vertinimo mechanizmo naudojimo.
2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 patvirtintame Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos apraše ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse 23 punkte įtvirtinta, jog pasibaigus kalendoriniams metams, iki kitų kalendorinių metų sausio 5 d., SKPC privalo SPPD informacinėje sistemoje pateikti informaciją apie veiklos kokybės įsivertinimą.
Atlikti VMVT gautų ir ištirtų skundų analizę, įvertinant skundų nagrinėjimo kriterijų, kuriais vadovaujamasi nustatant jų rizikingumo lygį taikymą ir atnaujinti kokybės sistemos programą SK-1-1, kad užtikrinti tikslesnį skundų priskyrimą reikšmingai ar vidutinei rizikos grupei.
Atlikta VMVT gautų ir ištirtų skundų analizė, įvertinant skundų nagrinėjimo kriterijų, kuriais vadovaujamasi nustatant jų rizikingumo lygį taikymą.Nuo 2024 m. rugpjūčio mėn. įdiegta automatizuota skundų rizikos vertinimo sistema, kiekvienas vartotojo pranešimas automatiškai įvertinamas pagal nustatytus kriterijus. Rengiamas pranešimų valdymo proceso aprašas, kuris pakeis kokybės sistemos programą SK-1-1.
Priimti Sveikatos apsaugos ministerijos valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) visuomenės sveikatos funkcijų vykdymo priežiūros komisijoje protokolinį sprendimą rekomenduoti savivaldybių administracijoms visuomenės sveikatos biurų vadovų veiklos vertinimą sieti su faktiniu vyresnio amžiaus asmenų dalyvavimu visuomenės sveikatos priežiūros veiklose ir rekomendaciją pateikti Lietuvos savivaldybių asociacijai, savivaldybių administracijoms bei savivaldybių visuomenės sveikatos biurams.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: atlikti Bazinių paslaugų šeimai pakete nustatytų paslaugų prieinamumo užtikrinimo savivaldybėse stebėseną.
2021-03-15 Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (SADM) informavo, kad Bazinį paslaugų šeimai paketą sudaro keturiolika svarbiausių bazinių paslaugų socialinėje, sveikatos, švietimo, kultūros bei teisinėje srityse, apimančių įvairaus amžiaus tarpsniuose esančius asmenis (šeimos narius). Šių paslaugų teikimą savo teritorijoje bei jų prieinamumą privalo užtikrinti visos Lietuvos savivaldybės. Atliekant Bazinių paslaugų šeimai pakete nustatytų paslaugų prieinamumo užtikrinimo savivaldybėse stebėseną, duomenys buvo gauti iš atitinkamas paslaugas kuruojančių institucijų (Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Sveikatos apsaugos ministerijos, Kultūros ministerijos, Teisingumo ministerijos, Jaunimo reikalų departamento). SADM pateikė Baziniame paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų prieinamumo vertinimo stebėsenos rezultatus.2021-04-15 informavo, kad pagal Vyriausybės programos priemonių plane numatytos 3.1.2. priemonės „Parengti ir patvirtinti Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimų projektą, reglamentuojančius paslaugų šeimai, įskaitant prevencines socialines paslaugas, prieinamumo didinimą“ turinį bus siekiama į Socialinių paslaugų įstatymą įtraukti naują socialinių paslaugų rūšį – prevencines paslaugas, kur viena iš tokių paslaugų bus kompleksinės paslaugos šeimai. Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimu siekiama gerinti paslaugų prieinamumą, t. y., kad kompleksinės paslaugos šeimai būtų prieinamos kiekvienoje savivaldybėje kuo arčiau asmens (šeimos) gyvenamosios vietos arba asmens (šeimos) gyvenamojoje vietoje ir organizuojamos vieno langelio principu. Ši priemonė prisidės prie efektyvesnio bazinių paslaugų šeimai prieinamumo.Atsižvelgiant į stebėsenos rezultatus, SADM numato tobulinti Baziniame paslaugų šeimai pakete (Vyriausybės nutarimas „Dėl Bazinio paslaugų šeimai paketo patvirtinimo“, 2019-06-19 Nr. 618) numatytų bazinių paslaugų teikimo kriterijų aprašymo turinį, siekiant efektyvesnio praktinio ir nuolatinio paslaugų teikimo prieinamumo vertinimo.
Atlikti šių valstybės ir savivaldybių funkcijų peržiūrą, įvertinant jų skirstymo į valstybines ir savivaldybių funkcijas tikslingumą ir įvertinant savivaldybių funkcijų skirstymo į valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) ir savarankiškąsias tikslingumą, taip pat nustatyti tokio skirstymo esminius kriterijus: pateikti paraišką dėl 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 10 prioriteto „Visuomenės poreikius atitinkantis ir pažangus viešasis valdymas“ priemonių lėšomis finansuojamo projekto, kurio tikslas – nustatyti savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūros kriterijus, sritis ir būdus. Patvirtinus finansavimą – įgyvendinamas projektas. Nepatvirtinus projekto finansavimo, numatyti kitus priemones ir būdus sisteminei savivaldybių funkcijų peržiūrai atlikti.
Vidaus reikalų ministerija 2020-11-23 informavo, kad vykdant Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis bendrai finansuojamo 2020-05-21 projekto „Efektyvios ir rezultatyvios savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos sukūrimas“ sutarties Nr. 10.1.1-ESFA-V-912-01-0038/1S-170 (veiksmų programos 10 prioriteto „Visuomenės poreikius atitinkantis ir pažangus viešasis valdymas“ Nr. 10.1.1-ESFA-V-912 priemonė „Nacionalinių reformų skatinimas ir viešojo valdymo institucijų veiklos gerinimas“), pasirašytos tarp Europos socialinio fondo agentūros ir Vidaus reikalų ministerijos, įgyvendinimą, yra numatyta atlikti tiek savivaldybių savarankiškųjų, tiek ir valstybinių (valstybės perduotų savivaldybėms) funkcijų peržiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad siūlymai dėl konkrečių funkcijų priskyrimo atitinkamam viešosios valdžios lygmeniui turi būti objektyviai pagrįsti, įgyvendinant šį projektą numatyta atlikti įvairių savivaldybių veiklos sričių socialinę-ekonominę analizę, kurios rezultatas – metodikos dėl funkcijų priskyrimo atitinkamam lygmeniui parengimas bei šios metodikos aprobavimas (įtvirtinimas teisės akte). Projektui patvirtintas finansavimo, jo pabaiga – 2022 m.
Vidutinio laikotarpio veiksmai ir priemonės: priimtas sprendimas dėl horizontaliojo pokyčių viešajame sektoriuje prioriteto – savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos peržiūros – įtraukimo į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą.
Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 998 patvirtintas 2021-2030 Nacionalinis pažangos planas, kurio 8 strateginis tikslas – didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą. Siekiant šio tikslo, numatyta įgyvendinti 8.5 uždavinį – tobulinti viešojo valdymo sistemą, didinti jos efektyvumą ir atvirumą. Vienas iš poveikio rodiklių (8.5.3) nurodo per plano įgyvendinimo laikotarpį valstybės kartu su savivaldybėmis atliekamų funkcijų, kurių vertinimai atlikti ir nustatyta, kuriuo lygiu jas atlikti efektyviausia, dalį: 50 proc. (2025 m., tarpinė reišmė) ir 100 proc. (2030 m., galutinė reišmė).
„RB Rail AS“ turi užbaigti sutartį dėl integruotos projekto programinės įrangos, skirtos planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui.Siektinas rezultatas: Įdiegta integruota rizikos valdymo sistema.
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario mėn. delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.Šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6.
Patikslinti Valstybės biudžeto programų sąmatų vykdymo taisykles, patvirtintas krašto apsaugos ministro 2007-05-01 įsakymu Nr. V-503 „Dėl Valstybės biudžeto programų sąmatų vykdymo taisyklių patvirtinimo“, numatant papildomas einamiesiems biudžetiniams metams skirtų asignavimų naudojimo kontrolės priemones.
Įdiegti integruotą projektų programinę įrangą, skirtą planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui, kuri sudarys sąlygas sukurti integruotą rizikos valdymo sistemą.Siektinas rezultatas: Įdiegta integruota rizikos valdymo sistema.
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)Šiuo metu tarp visų projekto dalyvių yra plėtojama vieninga rizikų valdymo sistema per informacinę sistemą Primavera P6.
„RB Rail AS“ turi užbaigti sutartį dėl integruotos projekto programinės įrangos, skirtos planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui.Siektinas rezultatas: Persvarstyta projektų ataskaitų teikimo sistema.
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario 4 d. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis.
Atsižvelgiant į patikslintą kompetenciją kibernetinio saugumo ir el. informacijos saugos srityje atitinkamos ministerijos turi peržiūrėti esamus kibernetinio saugumo, el. informacijos saugos reikalavimus, juos suderinti ir patvirtinti trūkstamas nuostatas ir metodinius dokumentus.
Siekiant gerinti kibernetinio saugumo reglamentavimo kokybę ir efektyvumą, mažinti administracinę naštą šiuos reikalavimus įgyvendinančioms ir jų įgyvendinimą stebinčioms įstaigoms, priimti teisės aktų pakeitimai, kuriais numatytas aiškesnis ir integruotas techninių reikalavimų, skirtų valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (ar) tvarkytojams, taikymas, juos apibrėžiant viename teisės akte, geresnis kibernetinio saugumo rizikų valdymas:1) LRV 2023-07-19 nutarimas Nr. 573 „Dėl Bendrųjų elektroninės informacijos saugos reikalavimų aprašo, Saugos dokumentų turinio gairių aprašo ir Elektroninės informacijos, sudarančios valstybės informacinius išteklius, svarbos įvertinimo ir valstybės informacinių sistemų, registrų ir kitų informacinių sistemų klasifikavimo gairių aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“;2) LRV 2023-07-19 nutarimas Nr. 574 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimo Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ pakeitimo“ ;3) LRV 2023-07-19 nutarimas Nr. 575 „„Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1998-07-23 nutarimo Nr. 924.
Žemės ūkio ministerija keis Bendradarbiavimo su partneriais tvarkos aprašą, numatydama kriterijus, kuriais vadovaujantis socialiniai partneriai pagal veiklos sritis bus kviečiami į teisėkūros formavimui skirtas darbo grupes.
Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2024-05-17 įsakymu Nr. 3D-405 pakeistas ,,Bendradarbiavimo su partneriais tvarkos aprašas".
Sukurti CPO LT elektroninio katalogo naudotojų ir potencialių naudotojų (perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų) standartizuotas apklausų formas, nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, parengti tvarką, kuri detalizuotų, kokiu periodiškumu ir kokia informacija yra surenkama, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, nustatytų atsakingus asmenis.
CPO LT parengė ir direktoriaus įsakymu patvirtino naują pagrindinės veiklos procesą C07, kuriame susistemintos CPO LT vykdomų apklausų procesų ir tvarkų schemos, nustatyti terminai, eiga, atsakingi procesų šeimininkai bei patvirtinti apklausų formų projektai. Įgyvendinant rekomendaciją patvirtintas subprocesas C0705, kuriame atskira srauto diagrama ir tvarka reglamentuoja elektroninio katalogo naudotojų ir potencialių naudotojų (perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų) apklausų vykdymo tvarką bei atsakingus asmenis. Tai aiškiai apibrėžia grįžtamojo ryšio valdymo eigą, apimančią duomenų rinkimą, surenkamos informacijos pobūdį, analizės atsakomybes bei tolesnių veiksmų planavimą. Parengta tvarka yra pilnai integruota į CPO LT vadybos sistemų apimtį ir užtikrina metodinį nuoseklumą bei atsekamumą. Ypatingas dėmesys skirtas potencialių klientų nuomonei ir poreikių išgryninimui, siekiant didinti įsitraukimą bei plėsti paslaugų vertės pasiūlą. Sukurta elektroninė apklausos forma yra viešai prieinama adresu https://katalogas.cpo.lt/katalogas/ ir nuolat pasiekiama visiems potencialiems CPO LT klientams.
Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, praplečiant asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų kokybės rodiklius nustatant, kad jie būtų analizuojami, vertinami, palyginami ir viešinami.
Aplinkos ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyriui patikrinti Aplinkos ministerijos darbuotojų ir Aplinkos ministerijai pavaldžių įstaigų ir įmonių vadovų pateiktų privačių interesų deklaracijų duomenis ir nustačius, kad privačių interesų deklaracijose yra pateikta informacija apie galimą interesų konfliktą, parengti išankstines rekomendacijas, nuo kokių sprendimų rengimo, svarstymo ar priėmimo jie privalo nusišalinti.
Aplinkos ministerijos Korupcijos prevencijos ir vidaus tyrimų skyrius patikrino Aplinkos ministerijos darbuotojų ir Aplinkos ministerijai pavaldžių įstaigų ir įmonių vadovų pateiktų privačių interesų deklaracijų duomenis. Buvo parengtos 8 išankstinės rekomendacijos.
Darbo apmokėjimo sistema bus papildyta nuostatomis, reglamentuojančiomis valandų privalomoms veikloms paskirstymą skirtingu etatu dirbantiems mokytojams.
Vilniaus Žvėryno gimnazijos direktoriaus 2020-09-14 įsakymu Nr. V-104 darbo apmokėjimo sistema papildyta nuostatomis, reglamentuojančiomis valandų privalomoms veikloms paskirstymą skirtingu etatu dirbantiems mokytojams.
Parengti rekomendacijas valstybės įstaigoms ir institucijoms dėl bendrųjų principų apskaičiuojant išlaidas valstybinėms funkcijoms vykdyti.
Bendrieji asignavimų planavimo principai valstybinėms funkcijos vykdyti nustatyti finansų ministro 2024-11-20 įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintose 3-jų biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo gairėse. Jose nustatyti planavimo principai išlaidų grupėms: darbo užmokesčiui, komunalinėms paslaugoms, kvalifikacijos kėlimui, turto kūrimui, pagerinimui ir turto nuomai, informacinių sistemų kūrimui arba modernizavimui, ilgalaikio materialiojo turto remontui, išmokoms, skiriamoms nustatytam gavėjų skaičiui, specialioms tikslinėms dotacijoms, skiriamoms finansuoti valstybinėms (perduotoms savivaldybėms) funkcijoms, kurias valstybė pagal įstatymus perdavė savivaldybėms.
1. Tobulinti projektų valdymo brandos lygį:1.1. Atlikti projektų brandos lygio vertinimą (įskaitant rizikų valdymą); 1.2. Įgyvendinti pateiktas projektų valdymo tobulinimo rekomendacijas.
1.1. VĮ Ignalinos AE projektų valdymo brandos lygio vertinimas atliktas, galutinė ataskaita parengta 2021m. gruodžio mėn. Vertinimo metu nustatyta kad Įmonės projektų valdymo brandos lygis yra 3 (5 lygių skalėje), t. y. projektų valdymo procesas yra įsitvirtinęs įmonės lygiu, yra reglamentuoti ir taikomi projektų valdymo procesai, naudojami standartiniai šablonai ir dokumentacija, Įmonės vadovybė yra įtraukiama į esminių klausimų sprendimą, projektai yra valdomi, atsižvelgiant į visos Įmonės projektų visumą. Vertinant atskirų projektų valdymo žinių sričių brandos lygį, aukščiausias brandos lygis nustatytas apimties valdymo, sąnaudų valdymo ir kokybės valdymo srityse, žemiausias – suinteresuotų šalių valdymo srityje.1.2 VĮ Ignalinos AE informavo apie darbus, skirtus projektų valdymo brandos didinimui: Strateginiame lygmenyje - vykdytas PMO kūrimas, atnaujinti bei toliau vykdomi naujų projektų valdymo IT įrankių diegimo darbai. Suformuoti 6 projektų portfeliai, Įmonės strateginiai KPI suderinti su portfeliais. Įrengtas ir veikia projektų kambarys: įrengtos portfelių / projektų lentos, kuriose pateikiama informacija apie portfelio sudėtį ir jo būklę, vyksta reguliarūs susitikimai, informacija analizuojama ir atitinkamai įforminama. Pradėta rengti resursų valdymo sistema. Projektų valdymo lygmenyje: parengtas gairių valdymo aprašas, parengti aktyvioje stadijoje esančių projektų gairių planai, susieti su portfelių planais, pradėti vykdyti reguliarūs susitikimai - projektų eigos vykdymo aptarimai.
Periodiškai (kas ketvirtį) atnaujinti ministerijoje veikiančių darbo grupių, susijusių su politikos formavimu sąrašą ir viešinti jį.
Žemės ūkio ministerija informavo, kad darbo grupių sąrašas atnaujintas 2024-05-24.
Parengtas pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas skelbti Sveikatos apsaugos ministerijos interneto svetainėje.
Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikoms, įgyvendinus ES struktūrinių fondų projektą Nr. 08.4.2-ESFA-V-622-01-0009 „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“ parengtos 37 suplanuotos metodikos, kurios skelbiamos viešai (adresu https://www.kaunoklinikos.lt/apie-mus/projektine-veikla/).
Įdiegti integruotą projektų programinę įrangą, skirtą planavimui, ataskaitų teikimui ir rizikos valdymui, kuri padės užtikrinti geresnę projektų ataskaitų kokybę.Siektinas rezultatas: Persvarstyta projektų ataskaitų teikimo sistema.
Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui.
Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją įvertinti galimybes ir efektą skatinti etapais vykdomą esminę pastatų renovaciją (įskaitant papildomų, pvz. AEI, priemonių diegimą jau renovuotuose pastatuose), siekiant, kad 2050 m. pastatai būtų beveik energijos nevartojantys.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministerija informavo, kad rengiant ilgalaikę renovacijos strategiją, įvertintos galimybės skatinti dalinę (etapais vykdomą) renovaciją. Nustatyta, kad tokia renovacija techniškai ir ekonomiškai naudinga tik individualių namų segmente. Kituose pastatų fondo segmentuose (pvz., daugiabučių) dalinė renovacija taikoma, kai yra ekonomiškai efektyvi ir nekyla problemų konkretaus pastato „gilios“ renovacijos įgyvendinimui.
Šiuo metu projekto „Rail Baltica“ parametrų keitimo procedūra yra apibrėžta projekto „Rail Baltica“ gairėse.Projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimo pabaigos data – 2017 m. sausio 31 d. – nustatyta tarptautiniame susitarime dėl projekto „Rail Baltica“ plėtros (toliau – tarptautinis susitarimas).Pasikeitus projekto pabaigos datai, tarptautinis susitarimas taip pat turėtų būti iš dalies pakeista teisės aktų nustatyta tvarka.Siekiant susisteminti šiuos procesus ir užtikrinti tinkamą jų įgyvendinimą, tikslinga pradėti kurti paramos gavėjams skirtą formatą (Vykdomąjį komitetą), kuris būtų atsakingas už pagrindinių sprendimų, susijusių su projekto įgyvendinimu, įskaitant projekto parametrų, biudžeto ir terminų pokyčių valdymą, priėmimą.Siektinas rezultatas: Sukurti specialią paramos gavėjų formatą (Vykdomąjį komitetą) pagrindiniams sprendimams, susijusiems su projekto įgyvendinimu, priimti.
2021 m. kovo 12 d. vykusiame Baltijos Ministrų Tarybos susitikime ministrai pirmininkai priėmė bendrą sprendimą, pagal kurį pirminis dėmesys turi būti skiriamas realių praktinių projekto kritinio takelio veiklų ir darbų įgyvendinimui - statybos darbų vykdymui. Yra įdiegta integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistema. Paramos gavėjai gauna reguliarias informatyvias savaitines ir mėnesines ataskaitas apie projekto įgyvendinimą ir kylančias rizikas bei siūlomas priemones šių rizikų pasireiškimo sumažinimui. Nustatytoje projekto sprendimų matricoje (susiję su 1-ąja rekomendacija) numatyta strateginių klausimų eskalavimo ir su tuo susijusių sprendimų (įskaitant pokyčių valdymą) priėmimo seka.
Parengti ir patvirtinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų kūrimo gaires, nustatant tipinius elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos teikimo proceso žingsnius, jų sujungimą į vientisą paslaugos teikimo procesą, ir elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos sukūrimą ir įdiegimą naudojant Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos bendro naudojimo komponentus.
Parengtas Elektroninių paslaugų kūrimo gairių projektas, kuris šiuo metu yra pateiktas oficialiam derinimui su suinteresuotomis institucijomis. Institucijos savo pastabas ir pasiūlymus gali teikti iki 2025 m. rugpjūčio 28 d. Nuoroda į projektą TAIS : https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/ebdc2611767511f09f35d7a7964762ee?positionInSearchResults=1&searchModelUUID=5f300c84-9e1f-4d2b-a265-f61c0c177d74
Peržiūrėti „RB Rail AS“ Stebėtojų tarybos darbo tvarkos taisykles, taip pat nustatant standartinius šablonus, skirtus klausimams (punktams) pateikti Stebėtojų tarybai, įskaitant reikalavimą susitarti dėl pateiktos informacijos su gavėjais ir (arba) vykdančiosiomis institucijomis, jei toks sutikimas būtinas.
Įmonės "RB Rail AS" visuotiniame akcininkų susirinkime, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., priimti įmonės "RB Rail AS" įstatų pakeitimai, kuriais patikslintos įmonės stebėtojų tarybos kompetencijos siekiant efektyvesnio sprendimų priėmimo ir trumpesnės sprendimų priėmimo grandinės (pvz., pirkimo procese reikalingų priimti sprendimų skaičius sumažintas nuo 3 iki 2, atskirų sprendimų atžvilgiu pašalintas reikalavimas gauti išankstinį įmonės stebėtojų tarybos pritarimą (pvz., dėl maksimalaus įmonės darbuotojų skaičiaus). Nauja patvirtintų įmonės "RB Rail AS" įstatų redakcija gali būti pasiekiama adresu - https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/04/RB-Rail_Statutes.2020-02-19.pdf Įmonės "RB Rail AS" stebetojų tarybos posėdyje, kuris įvyko 2020 m. vasario 19 d., buvo pristatytas poreikis taikyti standartizuotas teikimų stebėtojų tarybai formas, kad stebėtojų taryba sprendimus galėtų priimti operatyviau, nebūtų poreikio dėl teikiamo klausimo prašyti pateikti papildomą informaciją. Sutarta standartizuotų teikimo formų taikymą organizuoti darbo tvarka, formalius pakeitimus įmonės stebėtojų tarybos veiklą reglamentuojančiuose dokumentuose atlikti tik tam nepasiteisinus.
„RB Rail AS“: Užbaigti planavimo, laiko grafikų sudarymo, ataskaitų teikimo ir rizikos valdymo programinės įrangos tiekimo, diegimo ir priežiūros pirkimą.
Įmonė "RB Rail AS" užbaigė integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos įdiegimo paslaugų pirkimą, 2020 m. vasario mėn. buvo sudaryta paslaugų pirkimo sutartis (https://www.railbaltica.org/wp-content/uploads/2020/02/Agreement_website.pdf)AB "Lietuvos geležinkelių infrastruktūra" 2020 m. vasario mėn. delegavo atstovą dalyvavimui integruotos projekto "Rail Baltica" valdymo, planavimo, ataskaitų rengimo ir rizikų valdymo sistemos diegimo procese.
Įdiegti planavimo, ataskaitų teikimo ir rizikos valdymo programinę įrangą, leidžiančią sukurti integruotą rizikos valdymo sistemą.
Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo pakeitimai numatant stebėsenos objekto, rengiamų ataskaitų formų, jų teikimo periodiškumo peržiūrą, vertinimo ir duomenų panaudojimo procedūras, pasiektų rezultatų viešinimą, pareigą analizuoti įgyvendintas priemones, jų naudą ir efektą, kainą, kainų metinį pokytį, informacijos apie tai teikimą tikslinėms grupėms, gerosios praktikos pavyzdžius
Patvirtintas Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos įgyvendinimo stebėsenos tvarkos aprašo pakeitimo projektas
Pakoreguoti Paraiškos įrašyti vaistinį preparatą į Kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną formą, patvirtintą sveikatos apsaugos ministro 2010-03-19 įsakymu V-203.
Paraiškų formos, patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2010-03-19 įsakymu Nr. V-203, pripažintos netekusiomis galios, kadangi paraiškos ir dokumentai įrašyti vaistinį preparatą į Kompensuojamųjų vaistinių preparatų kainyną pildomi ir registruojami Kompensuojamųjų ir nekompensuojamųjų vaistinių preparatų ir kompensuojamųjų medicinos pagalbos priemonių kainų deklaravimo ir kainynų sudarymo informacinėje sistemoje „iDrug“ (ministro 2024-10-25 įsakymas Nr. V-1033).
Peržiūrėti ir atnaujinti projektų įgyvendinimo ir rizikų vertinimo procesus.
Įgyvendindama rekomendaciją, bendrovė 2023–2024 m. atliko projektų vėlavimo priežasčių analizę, apklausdama tiek darbuotojus, tiek rangovus. Nustačiusi vėlavimo priežastis, bendrovė identifikavo tobulintinas sritis ir 2024 m. vykdė atitinkamus veiksmus jų gerinimui.LITGRID AB per 2024-2025 m. peržiūrėjo, parengė ir atnaujino pagrindinius su projektų valdymo procesus:1.VP7.01 Idėjos projektui analizė ir organizavimas2. VP7.02 Portfelio valdymas3. VP7.04 Projekto inicijavimas4. VP7.06 Projekto planavimas5. VP7.07 Projekto įgyvendinimas6. VP7.08 Projekto pokyčių valdymas7. VP7.09 Projekto užbaigimas8. VP7.10 Projekto naudų vertinimas9. VP7.11 Projekto stabdymas nutraukimas10. VP7.13 Projektų įgyvendinimo kontrolė11. VP7.15 Projektų dokumentacijos valdymas12. VP7.17 Dalyvavimas kitų organizacijų projektuoseRizikų vertinimo dalis apibrėžta procese VP7.07 Projekto įgyvendinimas. Taip pat projektų rizikų aptarimas yra įtrauktas į proceso VP7.02 Portfelio valdymas subrocesą „VP7.02.02 Portfelio stebėsena ir kontrolė”.
Periodiškai (kartą per metus) atlikti nustatytų pažeidimų analizę, atsižvelgiant į pažeidimų tendenciją, vykdytas VMVT apklausas, verslo asociacijų nuomonę, užsienio/kitų įstaigų gerąją praktiką, visose VMVT valstybinės kontrolės srityse ir identifikuoti sritis, kuriose bus vykdomos prevencijos priemonės.
Atlikta nustatytų pažeidimų analizė, atsižvelgiant į pažeidimų tendenciją visose VMVT valstybinės kontrolės srityse, vykdytas VMVT apklausas (https://vmvt.lrv.lt/lt/administracine-informacija/ukio-subjektu-prieziura/griztamojo-rysio-nuomoniu-tyrimu-priemoniu-organizavimas/ ), verslo asociacijų ir tarptautinių ekspertų nuomonę, identifikuotos sritys, kuriose bus vykdomos prevencijos priemonės (parengtas VMVT 2025-2027 metų prevencinių priemonių plano projektas).
Parengti Farmacinės rūpybos paslaugų plėtros planą.
Parengtas ir sveikatos apsaugos ministro 2024-07-01 įsakymu Nr. V-702 patvirtintas Farmacinės rūpybos paslaugų 2024–2030 m. diegimo planas.
Sukurti priemones, leidžiančias Elektroninių valdžios vartų portale apjungti visų elektroniniu ir neelektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų aprašymus (apjungti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos ir Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos paslaugų katalogus į vieną paslaugų katalogą).
2023-2024 m. pradž. atlikti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (toliau VIISP) portalo komponentų modifikavimo darbai - sukurtas ir įdiegtas paslaugų aprašymų kūrimo vedlys VIISP portale, paslaugų aprašymų derinimo ir tvirtinimo proceso funkcionalumas. Apjungti Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) portale ir VIISP portale publikuotų paslaugų katalogai. Visa informacija apie elektroniniu ir ne elektroniniu būdu teikiamas viešąsias ir administracines paslaugas publikuojama viename paslaugų kataloge VIISP portale.
Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją stiprinti projektų administratorių kompetencijas ir gebėjimus, diegti IT įrankius ar naudoti kt. alternatyvias priemones, siekiant supaprastinti ir pagreitinti projekto įgyvendinimo administravimą bei mažinti administracinę naštą; įvertinti galimybes kurti pakankamą patirtį turinčių projektų administratorių tinklą; vykdyti projektų administratorių mokymą ir švietimą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021 m. kovo 31 d. protokoliniu sprendimu Nr. 18 pritarė Aplinkos ministerijos parengtai Lietuvos ilgalaikei renovacijos strategijai. Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintas Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planas, kuriame numatytas 1.1.1. veiksmas - parengti skaitmeninį investicijų plano rengimo sprendimą užtikrinant kaštų / naudų požiūriu optimalių technologijų naudojimą. Šio veiksmo pagrindu modernizuota APVIS sistema, kurioje įdiegta galimybė rengti investicijų projektus ir teikti paraiškas daugiabučių renovacijai. 2022 m. organizuoti seminarai, skirti daugiabučio namo atnaujinimo projektų administratoriams (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje), siekiant pristatyti/aptarti pokyčius daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) procese, susijusius su teisine aplinka, finansavimo, administravimo naujovėmis atnaujinti susitikimai su socialiniais partneriais.
Parengti Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo Nr. X-1238 5, 14, 21, 29, 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, sudarant teisines prielaidas įtraukčiai švietime, atsisakant įstatymo nuostatų, kuriomis diskriminuojami mokiniai, turintys specialiųjų ugdymosi poreikių dėl įgimtų ar įgytų sutrikimų, mokymosi sutrikimų ir sunkumų, nepalankios aplinkos veiksnių įtakos. Numatyta naikinti Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo 29 str. 10 d.
Seimui priėmus Švietimo įstatymo Nr. I-1489 5, 14, 21, 29, 30, 34 ir 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo 45-1 straipsniu įstatymą (2020-06-30 Nr. XIII-3268), apibrėžta įtraukties sąvoka, panaikinta 29 straipsnio 10 dalis dėl siūlymo specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams mokytis kitose mokyklose. Priėmus pakeitimus, sudaromos teisinės prielaidos įtraukčiai švietime, atsisakant Švietimo įstatyme diskriminuojančių nuostatų specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių atžvilgiu, kuriomis buvo leidžiama mokykloms, dėl objektyvių priežasčių negalinčioms šiems mokiniams užtikrinti švietimo pagalbos, siūlyti kitą mokyklą, kartu plėtojant švietimo pagalbą. Įstatymo pakeitimai įsigalioja 2024-09-01.
Įvertinti nuomojamus sandėlius (temperatūra / drėgmė, apsauga, kenkėjų kontrolė, inventorizavimo galimybės, prieinamumas, krovos sąlygos, gabenimo / operatyvaus pristatymo galimybės) ir pagal atliktą vertinimą atnaujinti nuomos sutartis / technines sąlygas, prireikus numatyti alternatyvų sandėliavimą.
Pavesti naujai valstybės įmonei, reorganizavus VĮ Valstybės žemės fondą, VĮ Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centrą ir VĮ Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centrą „GIS-Centras“ jungimo būdu, parengti vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarką.
Nuo 2023-01-03 įsigaliojus Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 4, 8, 10 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymui (2022-06-30 Nr. XIV-1296), sujungtos 3 valstybės įmonės (VĮ Valstybės žemės fondas, Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras ir Distancinių tyrimų ir geoinformatikos centras „GIS-Centras“) ir jų pagrindu įsteigta nauja VĮ Žemės ūkio duomenų centras. Žemės ūkio ministro 2023-02-08 įsakymu Nr. 3D-71 pavesta VĮ Žemės ūkio duomenų centrui per 2023 m. parengti ir įdiegti vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarką. Žemės ūkio ministerijos duomenimis, VĮ Žemės ūkio duomenų centras savo vykdomų veiklų sąnaudas (išlaidas) yra atskyręs nuo kitų valstybės įmonės vykdomų komercinių veiklų, yra atidaręs atskiras atsiskaitomąsias sąskaitas šioms veikloms bankuose ir apskaitos programose, 2024 m. pabaigoje baigs diegtis naują apskaitos sistemą, sujungus buvusių valstybės įmonių apskaitas į vieną bendrą apskaitos sistemą. Atlikus minėtus veiksmus, bus patvirtinta vykdomų veiklų sąnaudų (išlaidų) atskyrimo ir kontrolės tvarka.
Pakeisti profesinio mokymo įstaigų pavyzdinį etatų sąrašą ir jame reglamentuoti, kad gali būti steigiama švietimo pagalbos specialisto etato dalis, proporcinga mokinių skaičiui pagal nustatytas normas.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija planuoja atsisakyti centralizuoto etatų skyrimo profesinio mokymo įstaigoms. Lietuvos Respublikos Seime įregistruotas Profesinio mokymo įstatymo pakeitimo projektas, kuriuo siūloma įteisinti nuostatą, kad profesinio mokymo įstaigos etatų sąrašo netvirtintų įstaigos steigėjai. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/08faa650153f11ecad9fbbf5f006237b Ministerijos siūlymas etatų sąrašo kompetenciją paskirti įstaigos tarybai (kolegialiam valdymo organui). Siekiama, kad profesinio mokymo įstaigos, įsivertinusios poreikius ir galimybes, atsisakytų netikslingų įstaigos veiklos specifikai ir mokinių poreikiams etatų bei steigtų reikalingus ir aktualius.2023 m. sausio 1 d. įsigalioja Lietuvos Respublikos profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 17 straipsnio pakeitimo įstatymas. Įstatymu išplečiamos įstaigos tarybos (kolegialaus valdymo organo) funkcijos, o profesinio mokymo įstaigos, įsivertinusios poreikius ir finansines galimybes, galės steigti reikalingus ir aktualius etatus. Dabar etatų sąrašus profesinio mokymo įstaigos derina su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, po įstatymo pakeitimo įsigaliojimo profesinio mokymo įstaigų pavyzdinis etatų sąrašas nebebus taikomas.
Parengti ir pateikti Vyriausybei tvirtinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl stipendijos mokėjimo ir materialinės paramos skyrimo mokiniui, kuris mokosi pagal profesinio mokymo programas siekdamas įgyti pirmąją kvalifikaciją, tvarkos aprašo“ projektą, kuriame nustatyti profesinio mokymo įstaigoms skiriamas lėšas (neviršijant metams patvirtinto stipendijų fondo), siekiant profesinio mokymo įstaigoms suteikti galimybę lanksčiau skirti stipendijas ir materialinę paramą, padidinti didžiausią stipendijos ir materialinės paramos dydį, numatyti galimybę stipendiją skirti ne tik pagal mokymosi rezultatus.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020-09-09 nutarimu Nr. 987 patvirtinta Mokinių, kurie mokosi pagal profesinio mokymo programas siekdami įgyti pirmąją kvalifikaciją, stipendijų mokėjimo ir kitos materialinės paramos teikimo tvarkos aprašo nauja redakcija (įsigaliojo nuo 2020-09-11).Numatyta galimybė stipendiją skirti ne tik pagal mokymosi rezultatus, bet ir už dalyvavimą veiklose (socialinėje-pilietinėje, savanoriškoje ir nevyriausybinių organizacijų, kultūrinėje, sportinėje ir kt.), profesinio meistriškumo konkursuose, dalykinėse olimpiadose bei konkursuose. Padidinti stipendijų ir materialinės paramos dydžiai: nustatyta didžiausia stipendija už mokymosi rezultatus – 3 bazinių socialinių išmokų (BSI) dydžio (buvo 0,76 BSI), mažiausia – 0,5 BSI (buvo 0,27 BSI), didžiausia stipendija už dalyvavimą veiklose – 5 BSI dydžio, socialinės stipendijos dydis – 3 BSI. Atskirai išskirta kita materialinė parama (ne didesnė kaip 3 BSI), kuri gali būti skiriama iš valstybės biudžeto lėšų. Profesinio mokymo įstaigoms stipendijoms ir kitai materialinei paramai skiriamų lėšų dydis (fondas) nepakito: skaičiuojamas 70 proc. mokinių po 0,76 BSI per mėnesį.Priėmus pakeitimus, didėja didesnes už BSI stipendijas gaunančių mokinių dalis: 2020-2021 mokslo metais 11,4 proc. visų gaunančių stipendijas profesinių mokyklų mokinių gavo didesnes nei BSI stipendijas (2019-2020 m. jų dalis sudarė 0,6 proc.).
Parengti Valstybinių profesinio mokymo įstaigų, kuriose Švietimo, mokslo ir sporto ministerija įgyvendina savininko (dalininko) teises ir pareigas, tinklo vystymo 2018–2020 metų bendrojo plano pakeitimų, kuriame numatyti tolesni profesinio mokymo įstaigų tinklo tvarkymo žingsniai, projektą. Planuojama: reorganizuoti 5 profesinio mokymo įstaigas, profesinėse mokyklose įsteigti suaugusiųjų profesinio mokymo skyrius, gimnazijose įsteigti profesinio mokymo skyrius, jungtinių veiklos sutarčių dėl bendrojo ugdymo programos įgyvendinimo tarp profesinio mokymo įstaigų ir savivaldybių gimnazijų, sudarymas, savivaldybių gimnazijų ir profesinio mokymo įstaigų sujungimas.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-03-17 įsakymu Nr. V-378 patvirtinti Valstybinių profesinio mokymo įstaigų, kuriose Švietimo, mokslo ir sporto ministerija įgyvendina savininko (dalininko) teises ir pareigas, tinklo vystymo 2018-2020 metų bendrojo plano pakeitimai. Numatyta 7 profesinio mokymo įstaigas reorganizuoti prijungimo ar sujungimo būdu, 3 profesinio mokymo įstaigose įsteigti suaugusiųjų skyrius, 8 profesinio mokymo įstaigoms siūloma svarstyti galimybę dėl bendros veiklos (bendradarbiavimo) su bendrojo ugdymo mokyklomis (gimnazijomis) įgyvendinant bendrojo ugdymo programas ir profesinio mokymo programas/modulius, 1 profesinio mokymo įstaigą likvidavus, to rajono gimnazijoje, įsteigti profesinio mokymo skyrių. Pagal atnaujintą pertvarkos planą nuo 2020 m. rugsėjo 1 d. Lietuvoje turėtų veikti 57 profesinio mokymo įstaigos (šiuo metu jų yra 61).
Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos raštu įpareigoti profesinio mokymo įstaigas numatyti priemones dėl skirtingų išorės vartotojų (mokinių, studentų, įmonių, įstaigų atstovų) pritraukimo į sektorinius praktinio mokymo centrus (SPMC).
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2020-06-10 raštu Nr. SR-2723 „Dėl sektorinio praktinio mokymo centrų įveiklinimo“ profesinio mokymo įstaigoms, turinčioms sektorinius praktinio mokymo centrus (SPMC), nurodyta iki 2020 m. rugpjūčio 1 d. parengti priemonių planus 2020–2021 metams dėl SPMC įveiklinimo ir pateikti juos Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai. Priemonių planuose būtina nusistatyti uždavinius, priemones ir siektinus rezultatus dėl teikiamų paslaugų viešinimo ir skirtingų išorės vartotojų (mokinių, studentų, bedarbių, darbo rinkos atstovų) pritraukimo.
Modernizuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos paslaugų konstravimo bendro naudojimo komponentus, pritaikant tipinių elektroniniu būdu teikiamos viešosios ar administracinės paslaugos žingsnių realizavimui.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu patvirtinti kriterijus, pagal kuriuos būtų priimamas sprendimas atlikti patikrą dėl pasirengimo vykdyti formaliojo profesinio mokymo programas mokymo vietoje. Įsakymą paskelbti Teisės aktų registre.
Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro direktoriaus 2021-01-19 įsakymu Nr. V1-13 pakeistas Pasirengimo vykdyti formalųjį profesinį mokymą ekspertizės atlikimo Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centre tvarkos aprašas, kuriame nustatyti kriterijai (naujas juridinis ar fizinis asmuo, programos ar jos modulio vykdymas nauju adresu, pagrįstos abejonės dėl pareiškėjo nurodytų mokymo vietų, mokymui skirtų materialiųjų ir metodinių išteklių), pagal kuriuos ekspertizės metu priimamas sprendimas atlikti patikrą mokymo vietoje. Įsakymas skelbiamas Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro interneto svetainėje.
Identifikuoti viešąsias paslaugas, kurių teikimo valstybė galėtų atsisakyti.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad buvo atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, kurios metu buvo įvertinti visi Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinėje sistemoje esantys paslaugų aprašymai ir tų paslaugų, kurios nepriskiriamos nei viešosios, nei administracinės paslaugos kategorijai, aprašymai buvo ištrinti arba nutrauktas jų publikavimas. Pirminį viešųjų paslaugų sąrašą sudarė 345 paslaugos, kurias administravo 14 centriniai administravimo subjektai – ministerijos ir 60 savivaldybių. Po inventorizacijos yra 151 paslaugos, kurias administruoja 10 ministerijų ir 60 savivaldybių. Viešųjų paslaugų inventorizacijos metu buvo įvertinti visi specialieji įstatymai, visose ministrams pavestose valdymo srityse. Ministerijoje nuolat atliekamo ekspertinio vertinimo metu vertinama atitiktis administracinės ir viešosios paslaugos požymiams, įtvirtintiems Viešojo administravimo įstatyme. Po viešųjų paslaugų inventorizacijos, laikomasi nuostatos, kad visos viešosios paslaugos yra tos, kurių teikimą valstybė privalo užtikrinti. Šių paslaugų teikėjais gali būti tiek viešieji, tiek privatūs juridiniai asmenys. Viešojo administravimo įstatymas viešosios paslaugos teikimo administratorius įpareigoja (20 str. 4 d. 2 p.) atlikti konkurencingą procedūrą ir parinkti asmenis, kurie teiks viešąją paslaugą.
Parengti sveikatos apsaugos ministro 2002-04-05 įsakymo Nr. 159 „Dėl Ligų, vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą, įgyvendinantį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2282 dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies pakeičiama Direktyva 2021/24/ES, nuostatas dėl bendro klinikinio naujai siūlomo kompensuoti vaisto vertinimo Europos Sąjungos lygmeniu.
Sveikatos apsaugos ministro 2002-04-05 įsakymo Nr. 159 „Dėl Ligų, vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimas, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2282 dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies pakeičiama Direktyva 2021/24/ES, nuostatas dėl bendro klinikinio naujai siūlomo kompensuoti vaisto vertinimo ES lygmeniu, patvirtintas sveikatos apsaugos ministro 2024-12-02 įsakymu V-1204 ,,Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2002 m. balandžio 5 d. įsakymo Nr. 159 „Dėl Vaistinių preparatų ir medicinos pagalbos priemonių įrašymo į kompensavimo sąrašus ir jų keitimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/078bedf6b08311ef88c08519262548c4).
Kartu su Užimtumo tarnyba parengti profesinio mokymo teikėjų rizikos vertinimo klausimyną, kuris bus naudojamas atliekant profesinio mokymo teikėjų patikrinimus.
2022-01- 13 raštu Nr. SR-127 Švietimo, mokslo ir sporto ministerija kreipėsi su prašymu Užimtumo tarnybą prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atsižvelgus į pateiktą informaciją apie atliekamus profesinio mokymo įstaigų bei profesinio mokymo teikėjų patikrinimus, išreikšti nuomonę dėl profesinio mokymo teikėjų rizikos vertinimo klausimyno tikslingumo. Ministerija informavo, kad Užimtumo tarnyba , gavusi pranešimą apie rizikingą subjektą, informaciją persiunčia Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai, kuri pagal Profesinio mokymo įstatymo 26 straipsnio 1 dalies 7 punktą koordinuoja tęstinį mokymą ir jo kokybės priežiūrą ir pagal 25 straipsnio 3 dalį vykdo prevencines priemones dėl licencijuojamos veiklos. Dėl rizikingo subjekto patikrinimo, įvertinusi situaciją, Ministerija bendradarbiaudama su Užimtumo tarnyba, numato patikrinimo eigą, veiksmus, keičiasi informacija. Institucijoms pasiderinus, priimtas sprendimas, kad profesinio mokymo teikėjų veikla bus tikrinama pagal numatytą planą ir / ar pagal poreikį, gavus informaciją apie licencijuotos veiklos pažeidimus. Licencijuojamos veiklos sąlygų laikymosi priežiūra vykdoma Viešojo administravimo įstatymo 4 skyriuje nustatyta tvarka.
Kas ketvirtį skelbti Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centro tinklapyje Užimtumo tarnybos sudarytus neformaliojo profesinio mokymo programų teikėjų sąrašus.
Upskilling Pathways Lab Lietuvos delegacija (kurios sudėtyje deleguoti ŠMSM, KPMPC, UžT atstovai) 2020-2021 m. vykusių tarpusavio mokymosi seminarų metu diskutavo apie galimybes pagerinti informavimo priemones – skleisti informaciją apie galimybę mokytis, didinti jos prieinamumą, svarstytos Užimtumo tarnybos svetainėje skelbiamos informacijos tobulinimo galimybės. https://multimedia.next-ma.eu/icf-zSG2y/documents/6fb3a60f-6da1-4e1f-bfa1-27418bb42eb0.pd Užimtumo tarnyba atnaujino informacijos skelbimą interaktyvioje svetainės dalyje, kur skelbiama naujausia informacija apie finansuojamus kursus ir profesinio mokymo teikėjus, programų kainas, valstybinius kodus
Patvirtintas einamųjų metų valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų darbų sąrašas, kuriame nurodytas finansavimo pagal nustatytus kriterijus paskirstymas, taip pat pagal nustatytus atrankos kriterijus atrinkti konkretūs kelių ruožai ir (ar) jų elementai, kuriuose planuojama atlikti darbus, jų apimtis, įgyvendinimo terminai, finansavimas ir šaltiniai.
Parengti priemonių planą kaip užtikrinti, kad Užimtumo tarnybos neformaliojo profesinio mokymo teikėjų sąrašas (ar programos) būtų integruotos į Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registrą.
Užimtumo tarnyba, finansuodama neformaliojo profesinio mokymo programas, integruotas (įregistruotas) į Studijų, mokymo programų ir kvalifikacijų registrą, savo svetainėje skelbia ir neformaliojo profesinio mokymo teikėjų, vykdančių šias mokymo programas, sąrašus. Informacija vieša ir prieinama:https://www.ldb.lt/LDBPortal/Pages/TrainingCourses/TrainingCourseList.aspx?branch=NotFormalTrainingCourses&pageId=03f947b6-76c4-4e36-9bec-6d6cf9b55b9c
Švietimo, mokslo ir sporto ministro raštu įpareigoti profesinių mokyklų vadovus įsidiegti (palaikyti) pasirinktą kokybės valdymo sistemą.
Ministerija 2020 m. I ketv. ministerijoje vykusio pasitarimo metu profesinio mokymo įstaigų vadovams nurodė įsidiegti ar palaikyti pasirinktą kokybės valdymo sistemą. Raštas nebuvo rengiamas.
Profesinių mokyklų vadovų metinėse veiklos ataskaitose tarp numatomų užduočių įrašyti užduotį dėl vidinės kokybės sistemos užtikrinimo.
Ministerijos vertinimo komisija, atlikusi viešųjų profesinio mokymo įstaigų vadovų 2019 m. veiklos ataskaitų vertinimą, 50 iš 57 mokyklų vadovams 2020 m. nustatė užduotis dėl vidinių kokybės valdymo sistemų įsidiegimo, palaikymo ar tobulinimo (2020-03-19 protokolas). Vertindama 2020 m. veiklą ir nustatytų užduočių įgyvendinimą, ministerija surinko informaciją apie 57 profesinio mokymo įstaigose įdiegtas kokybės vadybos sistemas: įstaigos diegia arba turi įsidiegę ir palaiko kokybės vadybos sistemas pagal ISO standartus arba savo sukurtas kokybės vadybos sistemas.
Informuoti Užimtumo tarnybą apie atliekamus profesinio mokymo teikėjų neplaninius patikrinimus ne vėliau kaip per 30 darbo dienų nuo skundo gavimo datos.
Užimtumo tarnybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos išsiųsta informacija (2022 m. sausio 13 d. raštas Nr. SR-127) apie 2021 m. organizuotus planinius išorinio vertinimo vizitus, neplaniniu profesinio mokymo įstaigų patikrinimus ir pateiktos nuorodos į viešai skelbiamą informaciją. Ministerija informavo, kad ataskaitos laikotarpiu aktualių skundų Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerija negavo.
Patvirtinti Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašą, kuriame numatyti, kad bus atliekamas vidinės kokybės sistemos vertinimas (arba pateikiama išvada dėl vidinės kokybės sistemos) ir kiek profesinio mokymo įstaigų / teikėjų bus patikrinami kasmet.
2020 m. kovo 25 d. Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-442 patvirtintas Profesinio mokymo įstaigų ir kitų profesinio mokymo teikėjų, vykdančių formalųjį profesinį mokymą, veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašas. Jame numatytas vienas iš vertinamųjų rodiklių - Kokybės vadybos sistemos taikymas mokymo įstaigoje (nustatoma, kokia kokybės vadybos sistema taikoma; įvardijama sertifikuota arba vertinama nesertifikuota kokybės vadybos sistema). Išorinį vertinimą organizuojant išorinio vertinimo ekspertų grupės vizitą numatyta vykdyti bent kartą per 5 metus. Išorinis vertinimas pradėtas vykdyti 2021 m., įvertinta 12 įstaigų
Kreiptis į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialus turtas.
Siekdama, kad programinės įrangos licencijos agentūros apskaitoje būtų užregistruotos kaip nematerialusis turtas, agentūra Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui 2019-09-30 pateikė pažymą Nr. 83. Centras 2019 m. rugsėjo - spalio mėn. apskaitoje koregavimų neatliko, o 2019 m. lapkričio mėn., pasibaigus programinės įrangos licencijų galiojimo terminui, koregavimai tapo neaktualūs. Agentūros apskaitos politika pakeista centro 2019-08-26 įsakymu Nr. V-359 ir nuo 2019 m. gruodžio mėn. naujos licencijos apskaitomos kaip ilgalaikis nematerialusis turtas.
Sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas E. sveikatos finansavimo modelis, kuris taip pat apimtų jau sukurtų ir planuojamų sukurti IS palaikymui reikalingo finansavimo įvertinimą.
Nustatytas ir taikomas E. sveikatos finansavimo modelis, kai centrinė Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistema ir nacionaliniai IS sprendimai palaikomi iš valstybės biudžeto lėšų, o E. sveikatos sistemos periferinių sistemų palaikymo kaštai yra asmens sveikatos priežiūros paslaugos dalis. Į PSDF lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų įkainius yra įskaičiuojamos paslaugų teikimo vidutinės sąnaudos, kurioms priskiriamos visos IS palaikymo sąnaudos. Sveikatos apsaugos ministro įsakymais 2020–2023 m. buvo tikslinama Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, kurių išlaidos apmokamos PSDF lėšomis, bazinių kainų nustatymo metodika. Vėliausi keitimai patvirtinti ministro 2023-11-03 įsakymu Nr. V-1141, įsigaliojo nuo 2024-01-01. Metodikoje nustatyta, jog į skaičiuojamas asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazines kainas yra įtraukiamos visos sąnaudos, tiesiogiai susijusios su paslaugų teikimu bei netiesioginės sąnaudos. Informacinių technologijų palaikymo sąnaudos (IT specialistų darbo užmokestis, IT įrangos einamojo remonto sąnaudos, palaikymo ir priežiūros sąnaudos, įrangos veikimui reikalingų medžiagų panaudojimo sąnaudos) į paslaugų bazines kainas (išskyrus aktyviojo gydymo paslaugų) yra įskaičiuojamos per gydymo įstaigos vidutines bendrąsias ir administracinės bei ūkio sąnaudas, kurios nėra tiesiogiai priskiriamos paslaugai. Į aktyviojo gydymo paslaugų bazines kainas įskaičiuojama per netiesiogines sąnaudas. Visas už praėjusius kalendorinius metus patirtas sąnaudas, tarp jų ir IT sąnaudas, įstaigos pateikia VLK užpildydamos joms siunčiamas detales duomenų užklausų formas. Šių sąnaudų duomenų pagrindu kiekvienais metais yra perskaičiuojami aktyviojo gydymo giminingų diagnozių grupėms priskiriamų paslaugų kainų koeficientai, kurie naudojami apskaičiuojant paslaugų bazines kainas.
Identifikuoti viešųjų paslaugų administravimą atliekančias institucijas ir jų administruojamų paslaugų teikėjus.
Atlikta viešųjų paslaugų inventorizacija, parengtas viešųjų paslaugų ir jų teikimą administruojančių įstaigų sąrašas, institucijos ir įstaigos, kurios laikomos viešųjų paslaugų teikimo administratoriais - informuotos apie jų administruojamas viešąsias paslaugas, o viešųjų paslaugų ir jų administratorių sąrašas paskelbtas interneto puslapyje www.vrm.lt. Vidaus reikalų ministerijos teigimu, nuo 2023-12-23 Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP) kaupia informaciją apie visas administracines paslaugas ir jų teikėjus bei apie elektroniniu būdu per VIISP teikiamas viešąsias paslaugas ir jų tiekėjus. Atsižvelgiant į tai, kad yra identifikuoti ne visi viešųjų paslaugų teikėjai ir į tai, kad ministerija artimiausiu metu neplanuoja imtis priemonių šiai problemai spręsti, priemonę laikome įgyvendinta iš dalies (stebėsena baigta). Problema dėl viešųjų paslaugų teikėjų identifikavimo perduota stebėjimui Valstybės kontrolės strateginio tyrimo grupei.
2020 m. Inventorizacijos metu nurodyti faktinę turto būklę ir ją fiksuoti inventorizavimo aprašuose
Kauno r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl vieno patikėjimo teise valdyto valstybės nekilnojamojo turto objekto, esančio Kauno r. sav., Vandžiogaloje, Taikos g. (unikalus Nr. 5295-7023-6025), inventorizacijos. 2020-01-26 savivaldybė pateikė informaciją, kad 2021-01-06 buvo pasirašytas ilgalaikio turto naudojimo veikloje nutraukimo aktas Nr. NA21/79, kurio pagrindu sunykęs pastatas išbrauktas iš inventorizacijos aprašų.
Atnaujinti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo metodiką.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2020 m. III ketv. patikslino Priežiūros institucijų pažangumo vertinimo (Švieslentės) metodiką. Buvo atlikti esminiai pakeitimai: 1) peržiūrėtas vertinamųjų kategorijų turinys, atsisakyta perteklinių, besidubliuojančių klausimų, patikslintos klausimų formuluotės. Kaip perteklinės ir dubliuojančios kitų kategorijų klausimus, atsisakyta vertinimo kategorijos „Privalomos informacijos viešinimas“; 2) vertinimas papildytas naujais aktualiais klausimais, pvz., dėl rizikos vertinimo kokybės ir valdymo procesų, kontrolinių klausimynų naudojimo neplaniniuose patikrinimuose ir kt.; 3) pasikeitus vertinamų kategorijų ir klausimų struktūrai, patikslinti klausimų vertinamieji balai, svertiniai kategorijų koeficientai. Patikslinta balų skaičiavimo tvarka, leidžianti objektyviau įvertinti ir palyginti tas institucijas, kurios dėl tam tikrų veiklos ypatumų ar skirtingo teisinio reguliavimo turi tam tikras išimtis vertinamuosiuose klausimuose; 4) patikslinta, aiškiau nustatyta klausimų vertinimo balais skalė: kiekvienu vertinamuoju klausimu detalizuota, kokie galimi balų vertinimo variantai, už kokių reikalavimų/kriterijų atitikimą skiriamas minimalus, maksimalus ar tarpinis balas ir kt.
Atlikus 2020 m. ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimą, visoms joms pateikti aktualias rekomendacijas dėl veiklos tobulinimo.
Priežiūros institucijų pažangos vertinimo (Švieslentės) 2020 m. tyrimo išvados pristatytos Vyriausybei 2021 m. kovo 24 d. pasitarime, priežiūros institucijoms, ministerijoms – 2021 m. balandžio 8 d. Remiantis kiekvienos institucijos vertinimo rezultatais, Ekonomikos ir inovacijų ministerija visoms institucijoms pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos tobulinimo. Ministerija organizuoja susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui, gerosioms praktikoms aptarti (įvyko 15 susitikimų). Siekdama, kad turimus ir tvarkomus duomenis būtų galima panaudoti veiklos analizei, priimamiems ministerijų ir kitų institucijų sprendimams pagrįsti, gerosios veiklos praktikos sklaidai, ministerija ėmėsi atverti ir interaktyviomis priemonėmis viešinti priežiūros institucijų pažangos vertinimo duomenis. Glaudesniam tarpinstituciniam bendradarbiavimui plėtoti ministerija sukūrė priežiūros specialistų diskusijoms skirtą „Facebook“ grupę. Kitas priežiūros institucijų pažangos vertinimas bus atliekamas 2022 m.
Parengti Lietuvos Respublikos viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo laikymosi ir kontrolės vykdymo Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyboje prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos tvarkos aprašą.
VSDF valdybos direktoriaus 2020-06-05 įsakymu Nr. V-249 patvirtintas Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymo nuostatų vykdymo ir kontrolės šio fondo valdyboje tvarkos aprašas, kuriame numatyta, kad asmenys, vykdantys viešuosius pirkimus, privalo deklaruoti savo privačius interesus taisyklių nustatyta tvarka ir terminais, kad asmenys, vykdantys viešuosius pirkimus, nepateikę deklaracijos, neturi teisės dalyvauti pirkimo procedūrose ir turi būti atšaukti iš atitinkamų pareigų.
Vadovaujantis informacinių išteklių valdymo tvarka ir finansavimo modeliu peržiūrėti 2015-2020 m. plėtros programą ir joje numatytas veiklas ir, esant poreikiui, atlikti pakeitimus.
Sveikatos apsaugos ministras 2017-07-17 įsakymu Nr. V- 878 patvirtino Lietuvos e. sveikatos sistemos 2017–2025 metų plėtros programą (programos tikslus, uždavinius, numatomus rezultatus, programos įgyvendinimo vertinimo kriterijus). Ministras 2023-07-12 įsakymu Nr. V-795 patvirtino Skaitmeninės sveikatos sistemos plėtros 2023–2027 metų veiksmų planą, kuriuo pakeitė ir nauja redakcija išdėstė Lietuvos e. sveikatos sistemos 2017–2025 metų plėtros programą.
Vyriausybei ar jos įgaliotai institucijai patvirtinus galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodiką, priimti sprendimus dėl poreikio atlikti aplinkos apsaugos ir taršos prevenciją reglamentuojančių teisės aktų teisinio reguliavimo stebėsenos ir atlikti jų teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą.
Aplinkos ministerija informavo, kad teisinio reguliavimo aplinkos apsaugos srityje poveikio vertinimas bendrąja prasme vykdomas nuolat, naudojant įvairius įrankius pvz.: vykdant aplinkos būklės monitoringą, taršos ir atliekų apskaitą, gamtos išteklių naudojimo apskaitą, valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės rezultatų vertinimą ir pan. Šis vertinimas parodo jau galiojančio reglamentavimo poveikį, efektyvumą bei aiškiai parodo naujo reglamentavimo poreikį ir turinį. Taip pat didelė dalis aplinkos apsaugos srities teisės aktų perkelia ES direktyvų reikalavimus ir privalo užtikrinti ES nustatytų užduočių vykdymą. Šių teisės aktų efektyvumas atsiskleidžia ir rengiant ataskaitas EK.
Vidaus teisės aktuose numatyti periodišką perkančiųjų organizacijų vadovų informavimą apie avansinių mokėjimų galimybes (kasmet artėjant metų pabaigai ir didėjant rizikai atlikti avansinius mokėjimus).
Parengti ir patvirtinti visos apimties Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės „Stiprinti ES išorės sienos ir neteisėtos migracijos kontrolės pajėgumus ir gebėjimus“ aprašą.
Parengtas ir patvirtintas visos apimties Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės „Stiprinti ES išorės sienos ir neteisėtos migracijos kontrolės pajėgumus ir gebėjimus“ aprašas (https://vrm.lrv.lt/lt/administracine-informacija/planavimo-dokumentai-2/pletros-programos/viesojo-saugumo-stiprinimo-ir-pletros-programa/).
Papildyti Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo metodiką įpareigojimu Ekonomikos ir inovacijų ministerijai metinius pažangumo vertinimo rezultatus individualiai aptarti su mažiausią pažangą padariusiomis institucijomis.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2021 m. atlikusi Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (Švieslentės) vertinimą visoms institucijoms, nepriklausomai nuo jų pažangumo lygio, pateikė individualias rekomendacijas dėl priežiūros veiklos gerinimo ir priemonių, stiprinimo pažymėdama, kokiose veiklos srityse ir kokie konkretūs procesai ir priemonės turėtų būti stiprinami. Taip pat ministerija organizuoja dvišalius susitikimus su priežiūros institucijomis rekomendacijų turiniui, gerosioms praktikoms aptarti (įvyko 15 susitikimų).Švieslentės tyrimo metodika nebuvo papildyta, kadangi švieslentės tyrimo rezultatai viešinami visoms institucijoms be išimties, nepriklausomai kokia dalimi jos vykdo priežiūros funkcijas ir kokia jų padaryta metinė pažanga. Kaip nurodė ministerija, mažiau formalizuota Švieslentės metodika jai leidžia lanksčiau reaguoti į besikeičiančius veiklos reikalavimus (įtraukti naujus vertinimo kriterijus, atsisakyti perteklinių, netikslingų, aktualumą praradusių vertinimo aspektų ir kt.), vykdyti pokyčius ir kelti aukštesnius vertinimo reikalavimus.
Periodiškai organizuoti renginius, skirtus tobulinti žemiausią pažangą padariusių priežiūros institucijų veiklą ir priežiūros specialistų kompetencijas.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija įgyvendindama Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis finansuojamą projektą Nr. 10.1.4-ESFA-V-921-02-0001 „Verslo priežiūros sistemos tobulinimas“ organizavo tikslinius priežiūros specialistų mokymus, skirtus priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų kompetencijoms stiprinti. Per 2019 m. - 2021 m. I ketv. laikotarpį ministerija parengė 3 specializuotas mokymų programas, organizavo 246 seminarus visuose Lietuvos regionuose. Iš viso mokymuose dalyvavo 3500 priežiūros institucijų ir ministerijų specialistų, tarp kurių 156 žemiausią pažangą padariusių institucijų specialistai. Ministerija nurodė, kad nuolatos ieško galimybių ir būdų, kaip kelti priežiūros specialistų kompetencijas. Kadangi karantino laikotarpis ir ekstremalios situacijos aplinkybės riboja mokymų organizavimą, ministerija įkūrė Facebook grupę, kurioje vyksta diskusijos, dalijamasi metodiniais leidiniais, rekomendacijomis, gerąja veiklos praktika, keliami probleminiai klausimai.Ministerija yra parengusi audio-vizualinę mokomąją medžiagą, išleidusi metodinį leidinį https://eimin.lrv.lt/uploads/eimin/documents/files/Verslo%20prieziura%20vadovas.pdf. Vykdomi renginiai, kuriuose dalyvauja ir priežiūros institucijų specialistai (STT Skaidrumo akademijos organizuota mokomoji diskusija, EBPO tarptautinės dirbtuvės "Lietuvos reguliavimo valdymo tobulinimas. Kokios reformų galimybės, siekiant atliepti struktūrinius iššūkius?“ ir kt.).
Radviliškio r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl valdomų 4 nekilnojamojo turto (NT) objektų, kurie naudojami ne toms funkcijoms, kurioms jie buvo perduoti, vykdyti arba nenaudojami veikloje. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-09-14 nutarimu Nr. 939, savivaldybės nuosavybėn perduotos valstybei nuosavybės teise priklausiusios 202,25 kv. m ploto patalpos – dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 7197-8000-2013, 2023-01-05 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. PA1-1/A13-1). Savivaldybės tarybai 2022-09-29 priėmus sprendimą Nr. T-809 dėl Radviliškio r. savivaldybės dalyvavimo pilotiniame modelyje „Bendra priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistema – kokybiška ir patikima pagalba nelaimės atveju“, gaisrinės pastatas su įrengtu gyvenamuoju butu (unikalus Nr. 7193-0005-3018, 191,01 kv. m) Valstybės turto 2022-12-30 panaudos sutartimi Nr. SUT-2022-978 penkeriems metams perduotas Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) priešgaisrinės saugos funkcijos vykdymui ir jos tęstinumui, konsoliduojant valstybinės priešgaisrinės gelbėjimo tarnybos ir Savivaldybės priešgaisrinės saugos tarnybos veiklą. Du garažai (unikalūs Nr. 7198-0008-8033:0003 ir 7197-3017-7012, 46,3 kv. m) – dėl išaugusių darbų apimčių naudojami valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) žemės ūkio funkcijoms vykdyti.
Organizuoti du visoms priežiūros institucijoms skirtus renginius, kuriuose būtų pristatomos pažangių priežiūros priemonių ir gerosios jų taikymo praktikos aktualijos.
EIMIN 2021-04-08 organizavo vieną renginį ir pakvietė visas priežiūros institucijas prisijungti prie 2021-06-17/21 EBPO ekspertų tarptautinių dirbtuvių „Stiprinant reguliacinį valdymą Lietuvoje: kokios reformos alternatyvos struktūrinėms kliūtims įveikti?“.
Prioritetinėms eilėms sudaryti reikalingų duomenų aktualumo, gavimo ir jų saugojimo šaltinio nurodymas prioritetinių eilių sudarymo metodikose.
Vadovaujantis atnaujintomis Prioritetinių eilių sudarymo metodikomis, parengtos ir patvirtintos valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų prioritetinės eilės.
Pirkimus vykdančių specialistų kvalifikacijos kėlimo kursų organizavimas.
Parengti modernių matavimo ir kitų pažeidimų fiksavimo techninių priemonių (pvz., dronas, elektrotomografas ir pan.) poreikių sistemingo identifikavimo, jų panaudojimo racionalumo/efektyvumo vertinimo bei įsigijimo organizavimo (paraiškų teikimo AM) tvarką.
Parengti ir patvirtinti (2021-02-26 Nr. AD1-68) aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų rekomenduojami aprūpinimo standartai, kurie yra diferencijuoti pagal pareigūnų atliekamų funkcijų specifiką:1.1. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, vykdančių gyvosios gamtos apsaugoskontrolę ir dirbančių gyvosios gamtos apsaugos inspekcijoje, aprūpinimo standartą.1.2. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, vykdančių kontrolę (patikrinimus) irdirbančių ne gyvosios gamtos apsaugos inspekcijoje, aprūpinimo standartą.1.3. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūnų, nevykdančių kontrolės (patikrinimų),aprūpinimo standartą
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose taršos integruotos prevencijos ir kontrolės arba taršos leidimų išdavimą, nustatyti reikalavimus ūkio subjektui teikiant paraišką, pateikti detalią informaciją dėl PAV sprendime nustatytų sąlygų ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytų priemonių reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti įgyvendinimo.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2020-07-16 įsakymas Nr. D1-425 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2014 m. kovo 6 d. įsakymo Nr. D1-259 „Dėl Taršos leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“. TIPK taisyklėse (ir atitinkamai - taršos leidimų (TL) išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklėse) nustatyta, kad teikiant paraišką TIPK arba taršos leidimui gauti, jei buvo atliktos atrankos ar poveikio aplinkai vertinimo procedūros, paraiškoje turi būti pateikta išsami informacija, kaip įgyvendintos ar bus iki veiklos vykdymo pradžios įgyvendintos PAV sprendime nustatytos sąlygos ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytos priemonės reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti, kurios turi būti įgyvendintos iki veiklos vykdymo pradžios ar veiklos vykdymo (įrenginio eksploatavimo) metu. Atitinkamai abiejose taisyklėse įtvirtinta, kad išduotas ir (ar) pakeistas leidimas turi atitikti PAV sprendime, nustatytas sąlygas ir PAV sprendime ir (ar) atrankos išvadoje nurodytą ūkinės veiklos mastą bei charakteristikas, numatytas priemones reikšmingam neigiamam poveikiui aplinkai sumažinti ir (ar) jį kompensuoti, kurios turi būti įgyvendintos rengiantis vykdyti veiklą, veiklos vykdymo ir užbaigimo metu (t. y. pagal šią informaciją nustatomos ir leidimo sąlygos). (Pakeisti ir (ar) papildyti TIPK taisyklių 161, 21.52, 47 punktai, TL taisyklių 16, 25.1.11 punktai).
Parengti 2021-2025 metų mokymo planą, numatant mokymus poveikio aplinkai vertinimo ir leidimų (taršos ir TIPK) išdavimų klausimais Aplinkos ministerijos ir jai pavaldžių institucijų specialistams, PAV subjektams ir PAV organizatoriams.
2021-01-18 aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-27 patvirtintas Aplinkos ministerijos sistemos specialistų, dirbančių poveikio aplinkai vertinimo, strateginio pasekmių aplinkai vertinimo, taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų, taršos leidimų išdavimo srityse, gebėjimų stiprinimo 2021–2025 m. planas.
Aplinkos ministro įsakymu patvirtinti tvarką, kurioje būtų numatyta, kas turi būti patikrinta prieš ūkio subjektui pradedant veiklą.
Aplinkos ministro 2021 m. liepos 30 d. įsakymas Nr. D1-444 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos objekto patikrinimo prieš eksploatavimo pradžią tvarkos aprašo patvirtinimo“.
Poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų peržiūra ir atnaujinimas.
Patvirtinti Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymai: 1) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-10 įsakymas D1-67 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2017 m. spalio 31 d. įsakymo Nr. D1-885 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“; 2) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-14 įsakymas Nr. D1-76 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. liepos 31 d. įsakymo Nr. 406 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos (vėjo jėgainių įrengimo) poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų R 44-03 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“; 3) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-10 įsakymas Nr. D1-70 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. liepos 9 d. įsakymo Nr. 351 ,,Dėl Planuojamos ūkinės veiklos (hidroelektrinių įrengimo) poveikio aplinkai vertinimo rekomendacijų R 43-03 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“; 4) Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022-03-14 įsakymas Nr. D1-75 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 m. liepos 16 d. įsakymo Nr. 369 „Dėl Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos vertinimo rekomendacijų R 41-02 patvirtinimo“ pripažinimo netekusiu galios“.
Parengti aplinkybių/kriterijų sąrašą, kuriuo remiantis pareigūnai galėtų duoti privalomąjį nurodymą stabdyti ūkinę veiklą/įrenginius, taikyti kitas žalos prevencijos priemones bei nustatyti privalomojo nurodymo vykdymo terminą.
Aplinkos apsaugos departamentas 2020-09-02 parengė gaires „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“
Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2024–2025 metais, atrankos konkursų nuostatuose nustatyti vykdomų programų veiksmingumo vertinimo rodiklius.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-09-13 įsakymu Nr. A1-603 patvirtintoje Smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programoje nustatyti ir patvirtinti programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimo rodikliai. Programos veiksmingumo vertinimo rodikliai įtvirtinti ir Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2024 m. atrankos konkurso nuostatuose, patvirtintuose ministro 2023-11-13 įsakymu Nr. A1-741. Ministerija informavo, kad veiksmingumo vertinimo rodikliai bus įtvirtinti ir Nevyriausybinių organizacijų projektų, skirtų smurtiniam elgesiui keisti 2025 m. atrankos konkurso nuostatuose, kadangi Nevyriausybinės organizacijos, kurios teikia smurtinio elgesio keitimo paslaugas pagal minėtą programą, gavę finansavimą Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos organizuoto atrankos konkurso būdu, yra įpareigotos atlikti tokios programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimą.
Atlikti kontroliuojamų ūkio subjektų sąrašo sudarymo ir automatizuotos jų vykdomos veiklos rizikingumo vertinimo bei kontrolės/prevencinės veiklos planinių priemonių parinkimo sistemų diegimo poreikio ir galimybių vertinimą.
Aplinkos ministerija informavo, kad įgyvendinant projektą GovTech įvertintos galimos alternatyvos, kartu su pasirinkta verslo komanda Burbis MB atlikta analizė ir išsigrynintas optimalus sprendimas AAD reikalingos informacinės sistemos kūrimo pradžiai, apibrėžtas šiame etape realizuotinas modelis, sukurta minimali informacinės sistemos bandomoji versija ir parengtas atitinkamos informacinės sistemos techninės specifikacijos projektas. Gavus finansavimą, būtų skelbiamas viešasis pirkimas informacinės sistemos kūrimui. Aplinkos ministerijai pateikti siūlomi IS ir AAD veiklos rizikos vertinimo ir kontrolės srityje plėtojimo etapai, paprašyta finansavimo AARP.Parengtas ir 2021-12-22 AAD direktoriaus įsakymu Nr. AD1-443 patvirtintas Kontroliuojamų (prižiūrimų) ūkio subjektų sąrašų sudarymo tvarkos aprašas, įsigaliosiantis 2022-07-01.
Teisės aktų, reglamentuojančių taršos integruotos prevencijos ir kontrolės arba taršos leidimų išdavimą, pakeitimų, nustatant papildomus viešinimo būdus, parengimas.
Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2020-07-16 įsakymas Nr. D1-424 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2013 m. liepos 15 d. įsakymo Nr. D1-528 „Dėl Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.TL taisyklėse įtvirtinti reikalavimai kad AAA užregistravusi gautą paraišką, per 3 darbo dienas ją paskelbtų viešai interneto svetainėje. Suinteresuotai visuomenei įtvirtinta teisė susipažinti su paraiška ir teikti pasiūlymus ar pastabas dėl paraiškos ir leidimo išdavimo ar pakeitimo 10 darbo dienų nuo informacijos apie gautą paraišką paskelbimo AAA interneto svetainėje dienos. AAA, priimdama sprendimą priimti paraišką arba nepriimti paraiškos turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus. Sprendimas priimti paraišką ir priimta paraiška ne vėliau kaip per 3 darbo dienas nuo sprendimo priėmimo dienos taip pat turės būti paskelbti AAA interneto svetainėje (TL taisyklių 41.1, 42, 44, 48 punktai).TIPK taisyklės papildytos reikalavimais, kaip viešinama patikslinta paraiška ir reikalavimais įvertinti gautas suinteresuotos visuomenės pastabas ar pasiūlymus patikslintai paraiškai. AAA, priimdama sprendimą priimti paraišką arba nepriimti paraiškos turės įvertinti ir suinteresuotos visuomenės pateiktas pastabas ar pasiūlymus patikslintai paraiškai (TIPK taisyklių 75, 90 ir kt. punktai).
Informacinės medžiagos visuomenei apie visuomenės dalyvavimą PAV procedūrose parengimas.
Parengta medžiaga patalpinta Aplinkos ministerijos internetinėje svetainėje (https://am.lrv.lt/uploads/am/documents/files/PAV/Visuomen%C4%97s%20dalyvavimas%20PAV_2020-10-14.pdf)
Dažniausiai daromų klaidų rengiant paraiškas TL ir TIPK leidimams gauti ar pakeisti analizė ir ataskaitos parengimas.
Atlikta dažniausiai daromų klaidų rengiant paraiškas taršos (TL) ir taršos integruotos prevencijos (TIPK) leidimams gauti analizė. Šios analizės pagrindu bus rengiamos metodinės rekomendacijos, kurios leistų sumažinti daromų klaidų skaičių ūkio subjektų rengiamuose dokumentuose ir taip tobulinti leidimų išdavimo procesą.
Procesų skaitmenizavimas: skaitmenizuoti Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimą, ALIS modernizavimo dalis.
Aplinkos ministerija informavo, kad ALIS modernizuota, į šią sistemą įtraukti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų ir taršos leidimų išdavimo procesai. Modernizuota sistema startavo 2021 m. spalio mėn.
Procesų skaitmenizavimas: teisinio reguliavimo ir procesų tobulinimo bei žmogiškųjų, IT, finansinių išteklių poreikio įvertinimo rezultatų ataskaitų parengimas.
Parengtas TPPIS investicinis projektas, kuriame išanalizuotas teisinis reguliavimas ir procesai, įvertinti žmogiškųjų, IT ir finansinių išteklių poreikiai.
Papildomų organizacinių priemonių (įrankių) stebėsenai vykdyti įdiegimas, siekiant sustiprinti dokumentų nagrinėjimo ir rengimo terminų laikymosi kontrolės procedūras.
Siekiant sustiprinti dokumentų nagrinėjimo ir rengimo terminų laikymosi kontrolės procedūras:1. Parengtos ir AAA direktoriaus 2020-07-21 įsakymu Nr. AV-151 patvirtintos Rekomendacijos priimamų sprendinių kokybei užtikrinti;2. AAA direktoriaus 2021-02-11 įsakymu Nr. AV-40 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo Aplinkos apsaugos agentūroje tvarkos aprašas;3. Parengtas ir patvirtintas AAA direktoriaus 2021-05-06 įsakymas Nr. AV-138 Dėl paraiškų ir prašymų nagrinėjimo, sprendimų priėmimo terminų laikymosi rizikos valdymo ir vidaus kontrolės tinkamumo ir veiksmingumo gerinimo.
Finansų ministerija kartu su Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija vykdo strateginio planavimo ir biudžeto formavimo sistemos pertvarką (toliau – pertvarka), kurios tikslas – sukurti patikimesnę ir kokybiškesnę strateginio planavimo, programavimo, vidutinės trukmės biudžeto formavimo ir programų valdymo sistemą. Vykdant pertvarkos darbus 2020 metais planuojama visapusiškai peržiūrėti Biudžeto sandaros įstatymą ir atlikti atitinkamus pakeitimus, tai pat kartu planuojama įvertinti ir projektinio (atrankos) finansavimo reglamentavimo bei kitų subjektų finansavimo peržiūros klausimus ir svarstyti galimybes tikslinti atitinkamas teisės aktų nuostatas.
Pagal atliktos analizės rezultatus parengti aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo didinimo priemonių planą.
Atlikus esamos valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo analizę, aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodikliai įtraukti į Aplinkos apsaugos departamento metinį 2022 m. veiklos planą
Parengti ir patvirtinti privalomųjų nurodymų (taip pat ir dėl taršos nutraukimo) davimo ir įvykdymo užtikrinimo kontrolės tvarką.
Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos direktorius 2020-04-30 įsakymu Nr. AD1-127 „Dėl privalomųjų nurodymų“ patvirtino privalomojo nurodymo formą, privalomojo nurodymo davimo, pildymo tvarką, privalomojo nurodymo įvykdymo kontrolės tvarką.Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Teisės departamentas 2020-09-02 visiems padaliniams pateikė „Rekomendacijos dėl privalomųjų nurodymų davimo“.
Atlikti esamos valstybinės aplinkos apsaugos kontrolės priežiūros sistemos efektyvumo analizę.
Atlikta analizė ir parengta aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės efektyvumo stebėsenos rodiklių formavimo pavyzdinė schema.
Tobulinti AAD turimo turto apskaitos, naudojimo kontrolės ir poreikių vertinimo sistemą, apskaitant kiekvienam darbuotojui/padaliniui priskirtas darbo priemones, vertinant jų naudojimo efektyvumą bei atnaujinimo poreikį.
AAD direktoriaus 2020-10-06 įsakymu Nr. AD1-299 “Dėl atsakingų už turtą asmenų paskyrimo“ reformuota turto apskaitos ir naudojimo kontrolės sistema, įtvirtinant kiekvieno darbuotojo / padalinio atsakomybės už priskirtą turtą principus. Tokiu būdu sudarytos sąlygos buhalterinės apskaitos programoje kaupti duomenis apie darbuotojo / padalinio turimus išteklius, analizuoti aprūpinimo darbo priemonėmis situaciją bei formuoti bendrą, nepaskirstyto darbuotojams turto rezervą.AAD 2021-02-08 įsakymu Nr. AD1-38 ”Dėl Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos aprūpinimo sistemos efektyvinimo“ numatytos aiškios administracijos padalinių atsakomybių ribos už darbo priemonių / paslaugų poreikio įvertinimą, įsigijimo planavimą, finansavimo dokumentų rengimą ir viešųjų pirkimų inicijavimą / vykdymą.
Parengti kvalifikacijos kėlimo poreikių identifikavimo, kvalifikacijos kėlimo planų sudarymo ir įgyvendinimo bei kvalifikacijos kėlimo efektyvumo vertinimo tvarką.
Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus 2021-07-12 įsakymas Nr. AD1-250 „Dėl darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo“.
Kasmet atrankos būdu vertinti gydymo įstaigų sąnaudų, įtrauktų į Sąnaudų apskaitos modelį, atitiktį konkrečios gydymo įstaigos buhalterinės apskaitos duomenims.
Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (ASPĮ) aktyviojo gydymo paslaugų teikimo sąnaudas už praėjusius kalendorinius metus kasmet teikia užpildydamos Aktyviojo gydymo paslaugas teikiančių ASPĮ veiklos sąnaudų apskaitos ir priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą modelį (toliau – Modelis), priskirdamos jas sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą (sveikatos apsaugos ministro 2011-08-12 įsakymas Nr. V-786, Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2022-03-24 įsakymas Nr. 1K-129). Kasmet atrankos būdu vykdomi ASPĮ sąnaudų, įtrauktų į Modelį, atitikties konkrečios ASPĮ buhalterinės apskaitos duomenims, vertinimai (VLK direktoriaus 2022-10-13 įsakymas Nr. 1K-304). VLK ir teritorinių ligonių kasų (TLK) specialistai atrankos būdu 2018, 2021-2023 m. įvertino 20-ies ASPĮ sąnaudų, įtrauktų į Modelį, atitiktį konkrečios ASPĮ buhalterinės apskaitos duomenims. Atsižvelgiant į nustatytus netikslumus, apskaitant pajamas ir sąnaudas bei pildant duomenis Modelyje, pateiktos rekomendacijos visoms ASPĮ, teikiančioms aktyviojo gydymo paslaugas.
Teisės aktų, nustatančių civilinės atsakomybės už žalą dydžio apskaičiavimo kriterijus ir tvarką pavojingųjų atliekų tvarkytojams, parengimas.
Aplinkos ministerijai iniciavus, 2021-06-30 priimtas Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 4/2 straipsniu įstatymas ir 2022-05-12 Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 2 ir 4/2 straipsnių pakeitimo įstatymas , kurių 4/2 straipsnyje buvo nustatyta, kad pavojingąsias atliekas surenkančios, vežančios, apdorojančios įmonės apdraudžia savo civilinę atsakomybę už žalą, kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios gali būti padaryta trečiųjų asmenų gyvybei ar sveikatai, taip pat kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios, kai tyčiniai veiksmai yra socialiai vertingi (būtinoji gintis, pilietinės pareigos atlikimas ir kt.), gali būti padaryta trečiųjų asmenų turtui ir (ar) aplinkai. Žalos dydis nustatomas vadovaujantis Lietuvos Respublikos civilinio kodekso, aplinkos ministro patvirtintos aplinkai padarytos žalos atlyginimo dydžių apskaičiavimo metodikos ir kitų teisės aktų nuostatomis. Minimali draudimo suma negali būti mažesnė kaip penkiasdešimt tūkstančių eurų vieno draudžiamojo įvykio atveju, o minimali draudimo suma visam draudimo laikotarpiui negali būti mažesnė kaip šimtas tūkstančių eurų.
Atlikti esamų aplinkos apsaugos duomenų bazių (IS) funkcionalumo vertinimą ir parengti nustatytų trūkumų šalinimo ir (ar) nustatyto papildomo funkcijų poreikio diegimo priemonių planą.
Aplinkos ministerija informavo, kad atlikta informacinės sistemos (AAKIS) galimybių studija, pateikta galimybių studijos ataskaita su galimais sprendimais.Naujos sistemos (AADIS) sukūrimui parengtas priemonių planas. Identifikavus aplinkos apsaugos duomenų bazės sistemos reikalavimus specifikacijai, sistemos išpildymo reikalavimus bei poreikius ir pritaikymą aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės vykdymui, Aplinkos apsaugos departamente prie Aplinkos ministerijos parengta specifikacija ir pasirinktas aplinkos apsaugos duomenų bazės modulio sukūrimo ir įdiegimo bei programavimo paslaugų tiekėjas
Pakeisti Minimalius komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos kokybės reikalavimus, nustatant, kad savivaldybės nuolat šviestų gyventojus, teikdamos jiems susistemintą informaciją apie visų atliekų rūšiavimą, buityje susidarančių atliekų surinkimo paslaugas.
Aplinkos ministro 2024 m. spalio 17 d. įsakymu Nr. D1-345 pakeisti Minimalūs komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos kokybės reikalavimai (46 punktas, nustatantis informacijos apie paslaugą ir buityje susidarančių atliekų surinkimo ir vežimo būdus skelbimą).
Prioritetinėms eilėms sudaryti naudojamų duomenų saugojimo ir jų naudojimo tvarkos parengimas.
FIS ir GMKIS informacinių sistemų apjungimas ir modernizavimas
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2025 m. sausio 16 d. įsakymu Nr. B1-28 „Dėl Oficialios kontrolės informacinės sistemos įsteigimo ir jos nuostatų patvirtinimo“ buvo įgyvendintas vėluojamai priemonei įgyvendinti subjekto numatytas pagrindinis veiksmas „Sukurti oficialios kontrolės informacinę sistemą (OKIS)“.
Parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, sudarančius teisines prielaidas veiksmingiau šalinti neteisėtą ir žalingą turinį internete.
2023-04-25 priimtas Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymo Nr. I-1418 2, 6, 19, 24, 27, 28, 48 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 19-1, 19-2 straipsniais įstatymas, kuris nustato veiksmingesnes teroristinio turinio pašalinimo galimybes ir priemones, įgyvendinant ir į nacionalinę teisę perkeliant Reglamentą (ES) 2021/784. Taip pat nuo 2024-02-17 bus pradėtas taikyti Reglamentas (ES) 2022/2065, kuriame nustatytos kovos su neteisėtu turiniu internete priemonės. Už reglamento įgyvendinimą atsakinga Ekonomikos ir inovacijų ministerija, kuri parengė ir 2023-09-13 pateikė Vyriausybei Lietuvos Respublikos informacinės visuomenės paslaugų įstatymo Nr. x-614 pakeitimo įstatymo projektą.
Vilniaus r. Pagirių gimnazijos darbuotojų darbo apmokėjimo tvarkos aprašas bus papildytas nustatytais kriterijais. Aprašo papildymai bus derinami su gimnazijos Darbo taryba. Gimnazijos bendruomenės nariai bus pasirašytinai supažindinti su Aprašo pakeitimais.
Vilniaus r. Pagirių gimnazijos direktoriaus 2020-09-22 įsakymu Nr. V-210 pakeistas gimnazijos darbuotojų darbo apmokėjimo tvarkos aprašas, papildant nuostatomis apie privalomų veiklų mokyklos bendruomenei paskirstymą.
Į planavimo dokumentus, rengiamus Nacionalinės pažangos planui įgyvendinti, įtraukti priemones ir veiksmus aktualioms nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje srities problemoms spręsti.
2023-07-25 įsakymu Nr. 1V-487 patvirtintas Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės Nr. 07-011-10-07-01/07-019-10-07-01 „Sudaryti prielaidas veiksmingai nusikaltimų prevencijai ir kontrolei bei terorizmo grėsmių mažinimui“ aprašas, kuriuo sudarytas teisinis pagrindas finansuoti Nacionalinės Vidaus saugumo fondo 2021–2027 m. programos veiksmų įgyvendinimo plane numatytus projektus, skirtus nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje srities problemoms spręsti: "Elektroninių nusikaltimų tyrimų galimybių plėtimas" (1 810 tūkst. eurų) ir "Nusikalstamumo kibernetinėje erdvėje užkardymo, atskleidimo ir tyrimo pajėgumų stiprinimas" (4 026,2 tūkst. eurų).
Promapp sistemoje dokumentuoti ir įdiegti IS pokyčių valdymo procesą.
Registrų centras 2022-11-28 informavo, kad „Promapp“ sistemoje dokumentuoti ir paskelbti IS pokyčių valdymo procesai („Sudaryti IS vystymo planą (roadmap)“, „Patvirtinti IS vystymo planą (roadmap)“, „Atlikti detalią IS vystymo darbų analizę“, „Organizuoti IS vystymo poreikio kūrimą / atnaujinimą“, „Testuoti IS vystymo poreikį“, „Diegti IS vystymo pokyčius į gamybinę aplinką“).
Patvirtinti 2022–2030 metų viešojo valdymo plėtros programos pažangos priemonės ,,Tobulinti administracinių ir viešųjų paslaugų kokybę, prieinamumą ir viešųjų paslaugų teikimą“ aprašą ir projektų finansavimo sąlygų aprašą.
Pažangos priemonės aprašas ir projektų finansavimo sąlygų aprašas patvirtinti vidaus reikalų ministro 2024-09-04 įsakymu Nr. 1V-546 ,,Dėl 2022–2030 metų viešojo valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 01-004-08-06-01 „Tobulinti administracinių ir viešųjų paslaugų kokybę, prieinamumą ir viešųjų paslaugų teikimą“ aprašo patvirtinimo“.
Remiantis analizės rezultatais parengti užterštų teritorijų tvarkymo planą 2024 m. – 2030 m., numatant priemones, jų įgyvendinimo terminus, atsakingas institucijas ir galimus finansavimo šaltinius.
AM informavo, kad įgyvendinant 2022–2030 metų Regionų plėtros programą, 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos valdymo plėtros programos pažangos priemonę Nr. 02-001-06-08-03 (RE), ir vykdant 2021–2027 metų Europos Sąjungos fondų investicijų programos ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ administravimo taisyklių 105 punktą, parengtos ir patvirtintos Regioninės pažangos priemonės Nr. 02-001-06-08-03 (RE) „Sutvarkyti praeityje užterštas ir pažeistas teritorijas“ finansavimo gairės (Aplinkos ministro 2023 m. kovo 13 d. įsakymas Nr. D1-74). El. nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/6b33f0e2c1de11ed924fd817f8fa798e?jfwid=1aubb3rrrq).
Paskelbti sukurtas skaitmenines mokymosi priemones Švietimo portalo Užduočių banke (priemonė įgyvendinama kasmet)
Užduotis įgyvendinta 137 proc. Iš viso Užduočių banke 2025-12-31 dienai buvo paskelbta 11 000 skaitmeninių mokymo priemonių (rodiklio įgyvendinimo planas 2025-12-31 dienai buvo 8000)https://smp.emokykla.lt/
Projektų rizikų valdymo proceso parengimas ir patvirtinimas.
Visuose naujai statomuose, rekonstruojamuose ir kapitališkai remontuojamuose teismų pastatuose įrengti nepilnamečių apklausos kambarius bei atskirus laukiamuosius liudytojams ir nukentėjusiems asmenims
2025 m. ir toliau bus siekiama visuose teismų pastatuose, kuriuose nėra įrengta nepilnamečių apklausos kambarių bei atskirų laukiamųjų liudytojams ir nukentėjusiems asmenims, juos įrengti, su sąlyga, jeigu bus skirtas finansavimas ir jeigu konkrečiame pastate nėra patalpų (jų ploto) trūkumo.
Patikslinti bendradarbiavimo sąlygas su išorės paslaugų teikėjais
Modernizuoti konsulinių procedūrų valdymo informacinę sistemą.
Įvertinti esamą situaciją dėl ūkinės veiklos padaromos žalos aplinkai atlyginimo; įvertinti teisines prielaidas civilinės atsakomybės institutą taikyti potencialiai pavojingų ūkio subjektų veiklai drausti, įvertinti kitas efektyvesnio žalos kompensavimo priemones / galimybes, esant poreikiui, inicijuoti reikalingus reglamentavimo pokyčius.
Įvertinus potencialią ūkinės veiklos žalą aplinkai ( pavyzdžiui, 2020 m. UAB Ekologistika gaisras) nustatyta prievolė turėti civilinės atsakomybės draudimą padangų atliekų tvarkytojams. Aplinkos ministerijai iniciavus, padangų atliekas surenkančioms, vežančioms, apdorojančioms įmonėms Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 4, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 4/2 straipsniu įstatymu ir 2022-05-12 Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 2 ir 4/2 straipsnių pakeitimo įstatymo 4/2 straipsniais įtvirtinta prievolė apdrausti savo civilinę atsakomybę už žalą, kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios gali būti padaryta trečiųjų asmenų gyvybei ar sveikatai, taip pat kuri vykdant tokią veiklą dėl veiklos vykdytojo neatsargumo ar tyčios, kai tyčiniai veiksmai yra socialiai vertingi (būtinoji gintis, pilietinės pareigos atlikimas ir kt.), gali būti padaryta trečiųjų asmenų turtui ir (ar) aplinkai. Žalos dydis nustatomas vadovaujantis Lietuvos Respublikos civilinio kodekso, aplinkos ministro patvirtintos aplinkai padarytos žalos atlyginimo dydžių apskaičiavimo metodikos ir kitų teisės aktų nuostatomis. Minimali draudimo suma negali būti mažesnė kaip penkiasdešimt tūkstančių eurų vieno draudžiamojo įvykio atveju, o minimali draudimo suma visam draudimo laikotarpiui negali būti mažesnė kaip šimtas tūkstančių eurų.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė sukurs tarpinstitucinę komisiją, kuri spręs tautinių mažumų klausimus, tarp kurių galėtų būti ir susiję su tautinių mažumų kultūros centrų finansavimu.
Vyriausybės 2020-02-26 nutarimu Nr. 171 sudaryta Vyriausybės komisija tautinių mažumų klausimams (vienas iš jos narių – Tautinių mažumų departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės). Vyriausybė 2020-10-14 nutarimu Nr. 1135 pritarė ir pateikė Seimui Kultūros centrų įstatymo Nr. IX-2395 4, 5, 8 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą (2020-10-20 Nr. XIIIP-5322). Juo buvo siekiama nustatyti, kad 4 viešosios įstaigos (Tautinių bendrijų namai, Kauno įvairių tautų kultūrų centras, Romų visuomenės centras ir Lietuvos tautinių mažumų folkloro ir etnografijos centras) galėtų gauti finansavimą veiklos vykdymui iš valstybės biudžeto. XVIII Vyriausybė pateikė išvadą (2021-07-07 nutarimas Nr. 537) ir pasiūlė Seimui nesvarstyti minėto Kultūros centrų įstatymo projekto, nes planuojama kompleksiškai peržiūrėti ir įvertinti tautinių mažumų srityje veikiančių įstaigų veiklos ir finansavimo problematiką bei, prireikus, pateikti Seimui svarstyti atitinkamų įstatymų pakeitimų projektus.Problemos sprendimas sietinas su XVIII Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane (2021-03-10 nutarimas Nr. 155) numatyto 8.4 veiksmo „Siekiant užtikrinti Lietuvoje gyvenančių tautinių mažumų tapatumo, vienodų kultūros sklaidos sąlygų, saviraiškos laisvės ir savirealizacijos teisės įgyvendinimą, parengti ir pateikti Seimui Tautinių mažumų įstatymo projektą“ įgyvendinimu (2024 m. II ketv.). 2024-06-18 Seimo posėdyje buvo pritarta Tautinių mažumų įstatymo projekto Nr. XIVP-3917 pateikimui ir nutarta paskirti šio projekto svarstymą Seimo posėdyje 2024 m. Seimo IX (rudens) sesijoje.
Universitetų valstybės turto atnaujinimui ir plėtrai skirti valstybės lėšas įvertinus valstybinių aukštųjų mokyklų tinklo optimizavimo planą
Ministerija valstybės lėšas universitetų turto atnaujinimui ir plėtrai skyrė įvertinusi valstybinių aukštųjų mokyklų tinklo optimizavimo planą. Pavyzdžiui, priėmus sprendimą Šiaulių universitetą reorganizuoti prijungiant prie Vilniaus universiteto, šiems universitetams buvo skirta 35,69 mln. Eur ES lėšų ir 0,8 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų; prijungiant prie Vytauto Didžiojo universiteto Lietuvos edukologijos ir A. Stulginskio universitetus, jiems skirta 16,17 mln. Eur ES lėšų ir 3,5 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų. Nutarus kitų universitetų nejungti, tam planuotos lėšos buvo panaudotos kitiems su valstybinių universitetų tinklo optimizavimu susijusiems sprendimams.Priemonė įgyvendinta iš dalies, nes universitetų tinklo optimizavimui tęsiantis lėšos šiam procesui bus skiriamos ateityje.
Patikslinti sutartį su išorės paslaugų teikėju, teikiančiu paslaugas, susijusias su prašymais išduoti ir (ar) pakeisti asmens dokumentus ir atitinkamas bendradarbiavimo sąlygas.
Kiekvienuose teismo rūmuose sudaryti teisėjams sąlygas organizuoti teisminius procesus panaudojant stacionarią ar mobilią vaizdo konferencijų įrangą arba kitus įrankius, leidžiančius teismui organizuoti nuotolinius posėdžius
Nacionalinė teismų administracija 2021-06-08 el. paštu informavo, jog sudarė teisėjams sąlygas organizuoti teisminius procesus nuotoliniu būdu naudojantis 182 vnt. „Zoom“ platformos licencijomis, kurios yra prieinamos visiems (100proc.) Lietuvos teismams / teismo rūmams. Nacionalinė teismų administracija taip pat pažymėjo, kad siekia dar labiau plėsti sąlygas organizuoti teisminius procesus nuotoliniu būdu papildomai įsigydama vaizdo konferencinės įrangos (stacionarios arba mobilios), jeigu tam bus skirtas finansavimas. Nuo 2021-06-01 įsigaliojus Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimams (82 str.) teismams suteikta teisė išimtinais atvejais, jei yra tam tinkamos techninės galimybės, bylų nagrinėjimą užtikrinti naudojant informacines ir elektroninių ryšių technologijas, kai pagrįstai manoma, kad tokiu būdu byla bus išnagrinėta greičiau, tai netrukdys išsamiai ir objektyviai ištirti visas bylos aplinkybes ir bus užtikrintos proceso dalyvių teisės.
Bus parengti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai
Siekiant, kad mokytojų darbo krūvis ir atlygis būtų nustatomi skaidriai ir teisingai, Vilniaus Emilijos Pliaterytės progimnazijos direktoriaus 2020-08-31 įsakymu Nr. V-121 patvirtinta Vilniaus Emilijos Pliaterytės progimnazijos darbo apmokėjimo sistema, kurioje nustatyti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai.
Peržiūrėti ir įdiegti naujus funkcionalumus keliauk.urm.lt svetainėje klientų pasitenkinimui diplomatinių atstovybių atsakymais el. paštu pagal palankių klientų rodiklio (NPS) metodiką vertinti.
Pilna apimtimi įdiegus Lietuvos kultūros tarybos informacinę sistemą bus viešinami įgyvendinamų bei Lietuvos kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų aprašymai; bus patikslintos ir papildytos Lietuvos kultūros rėmimo fondo lėšomis finansuojamų projektų teikimo gairės.
Įvertinus teismų sistemos tobulinimo vizijos nuostatas ir kryptis, numatyti teisėkūros ir organizacines priemones, sudarančias galimybes didinti teisėjų, besispecializuojančių nagrinėti civilines arba baudžiamąsias ir (ar) administracinių nusižengimų bylas apylinkės teismuose, dalį (proc.).
Seimas 2023-06-29 patvirtino teisės aktų paketą (Apylinkių teismų įsteigimo ir jų veiklos teritorijų nustatymo įstatymo Nr. I-2375 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2136; Seimo nutarimas dėl apylinkės teismo reorganizavimo Nr. XIV-2135; Teismų įstatymo Nr. I-480 57, 101 ir 119 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2137; Civilinio proceso kodekso 621, 304, 441 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 622, 623 straipsniais įstatymas Nr. XIV-2138), kurie sudaro sąlygas peržiūrėti teismų žemėlapį, įgyvendinti teisėjų specializaciją visuose teismų rūmuose, efektyvinti civilinį procesą ir kt. Šiais įstatymais siekiama, kad apjungus apylinkių teismus, teismo rūmus, jų veiklos teritorijas, apylinkių teismų ir jų rūmų veiklos teritorijos būtų didesnės, taip būtų balansuojamas apylinkių teismų, jų rūmų darbo krūvis, bylos konkrečiuose teismuose ar rūmuose būtų skirstomos didesniam teisėjų skaičiui, absoliuti dauguma teisėjų turėtų galimybes specializuotis, taip būtų užtikrinama aukštesnė teisėjų kvalifikacija, greitesnis ir efektyvesnis bylų nagrinėjimas.
Esant poreikiui, bendradarbiaujant su Policijos departamentu, įdiegti reikalingus techninius sprendimus vieno langelio principo įgyvendinimui
Techniniai sprendimai, reikalingi vieno langelio principui įgyvendinti, buvo sukurti, tačiau nepavyko užtikrinti visų suinteresuotų institucijų įsitraukimo. Buvo siekiama Policiją ir Valstybinę duomenų apsaugos inspekciją (VDAI) įtraukti į darbą Nacionalinėje kibernetinių incidentų valdymo sistemoje, kurią administruoja NKSC. Vis dėlto, įvertinus situaciją, nustatyta, kad institucijos naudoja savo informacines sistemas, tarp kurių jau yra sukurtos reikiamos sąsajos, o esamo veiklos modelio keisti neplanuoja. Policija naudoja Policijos registruojamų įvykių registrą (PRĮR) ir su numeriu 112 susijusias sistemas, o VDAI yra įdiegusi nuosavą informacinę sistemą. Atsižvelgdamas į tai, NKSC šiuo metu plėtoja alternatyvią vieno langelio koncepciją, pagal kurią institucijos ir toliau dirbtų savo informacinėse sistemose, o naudotojams būtų sudaryta galimybė pranešimus teikti per vieną portalą, užtikrinantį jų paskirstymą kompetentingoms institucijoms pagal nustatytas atsakomybės sritis.
Pagal parengtą programą apmokyti visus NEE besispecializuojančius pareigūnus.
Pagal parengtą programą „Nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimo pagrindai“ apmokyti ne ilgiau nei 3 m. NEE besispecializuojantys pareigūnai. Ilgiau dirbantys pareigūnams programa nėra parengta, jie apmokomi kituose NEE srities vidiniuose ir tarptautiniuose mokymuose.Atsižvelgiant į tai, kad programa parengta tik daliai specializuotų pareigūnų bei ją rengiant nebuvo atlikta visų specializuotų pareigūnų ugdymo poreikių analizė apklausiant pačius pareigūnus (remtasi ekspertų nuomone), priemonę vertiname kaip iš dalies įgyvendintą.
2020-10-01 priimti įstatymų (Viešojo sektoriaus atskaitomybės, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų ir Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros) pakeitimai, kurių nuostatos aktualios Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai sudarant bendrą valstybės socialinių fondų metinį ataskaitų rinkinį (šį rinkinį sudarys Valstybinio socialinio draudimo, Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų metinių ataskaitų rinkiniai). Šiuos reikalavimus planuota taikyti nuo 2023 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių ataskaitų rinkiniams. Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 str. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 įstatymas Nr. XIV-840) šių nuostatų taikymas atidėtas 1 metams. Įstatyme nustatyta, kad 2023 metų išteklių fondų ataskaitų rinkiniai rengiami pagal iki šio įstatymo įsigaliojimo galiojusį Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymą ir teikiami šio įstatymo priede nustatytais ataskaitų teikimo terminais. Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinys turės būti parengtas ir pateiktas Valstybės kontrolei iki balandžio 1 d., Vyriausybei - iki gegužės 5 d., Seimui - iki gegužės 15 d. Kitos šio įstatymo nuostatos taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2022 m. pateikė Vyriausybei svarstyti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo projektą (teisės aktų paketas). Vyriausybė 2023-04-12 nutarimu Nr. 262 pritarė šiam projektui ir pateikė jį svarstyti Seimui (2023-04-17 įstatymo projekto Nr. XIVP-2636). Įstatymas priimtas 2023-05-23 Nr. XIV-1966. Įstatymu nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, apibrėžtos naujos sąvokos, taikomos visų šių fondų atžvilgiu, tame tarpe, socialinės įmokos, socialinės išmokos, valstybės socialinio fondo pajamos, valstybės socialinio fondo sąnaudos ir kt. Nustatyta, kad šių fondų biudžetai sudaromi taikant kaupimo principą ir nustatyta, kokie biudžetų rodikliai tvirtinami Valstybės socialinių fondų biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymu. Pagal šį įstatymą, 2024 ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetai rengiami kaupimo principu ir tvirtinami vienu įstatymu. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291). Nors nuo 2024 metų valstybės socialinių fondų biudžetai sudaromi kaupimo principu, tačiau atsiskaitant už 2025 metus VSDF valdyba dar teiks po 2 (parengtus tuo pačiu kaupimo principu) valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinius, t. y. metinį finansinių ataskaitų rinkinį ir metinį biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinį. Finansų ministerija parengė 32-ąjį VSAFAS "Valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkiniai" (2025-07-29 įsakymas Nr. 1K-172), kuris reglamentuoja biudžeto vykdymo duomenų atskleidimą metiniame ataskaitų rinkinyje. Standarto nuostatos bus taikomos atsiskaitant dėl 2026 metų, nes dar būtina pritaikyti VSAKIS šių rinkinių konsolidavimui į nacionalinį ataskaitų rinkinį. Priemonę laikysime įgyvendinta parengus valstybės socialinių fondų tarpinius ataskaitų rinkinius pagal naują tvarką.
Bus pakoreguoti vidaus teisės aktai, susiję su darbuotojų darbo apmokėjimu: bus nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai ir veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas.
Vilniaus Gedimino technikos universiteto inžinerijos licėjaus direktoriaus 2019-09-03 įsakymu Nr. V-334 patvirtinta Vilniaus Gedimino technikos universiteto inžinerijos licėjaus darbuotojų darbo apmokėjimo sistema buvo peržiūrėta ir 2020-08-31 papildyta 2 priedu „Galimos skirti valandos funkcijoms, susijusioms su veikla bendruomenei ir metodine veikla“, kuriame nustatyti valandų mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai ir veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas.
Visuose teismų pastatuose įrengti nepilnamečių apklausos kambarius bei atskirus laukiamuosius liudytojams ir nukentėjusiems asmenims
2025 m. ir toliau bus siekiama visuose teismų pastatuose, kuriuose nėra įrengta nepilnamečių apklausos kambarių bei atskirų laukiamųjų liudytojams ir nukentėjusiems asmenims, juos įrengti, su sąlyga, jeigu bus skirtas finansavimas ir jeigu konkrečiame pastate nėra patalpų (jų ploto) trūkumo.Nuo 2025-01-01 galioja Lietuvos Respublikos apylinkių teismų įsteigimo ir jų veiklos teritorijų nustatymo įstatymo redakcija, pagal kurią, palyginus su 2019 m., nebesutampa sąvokos „rūmai“ ir „pastatas“: yra apylinkių teismų rūmų su daugiau nei vienu pastatu. Be to, nuo 2024-01-01 teismai atsisakė 5 pastatų (buvusių rūmų Lazdijuose, Skuode, Akmenėje, Pakruojyje ir Pasvalyje), todėl bendras apylinkių teismų pastatų skaičius sumažėjo nuo 49 iki 44. Vilniaus miesto apylinkės teismas neturi nutolusių teismo rūmų ir yra įsikūręs viename pastate. Priemonėje minimi „pastatai“; manome, kad tikslingiau skaičiuoti „teismus“ arba „rūmus“.
Sukurti Bazinio paslaugų paketo šeimai įgyvendinimo savivaldybėse stebėsenos sistemą.
Siekdama sukurti efektyvesnį bazinių paslaugų šeimoms prieinamumo savivaldybėse stebėsenos mechanizmą, Ministerija užsakė, o UAB „Ekonominės konsultacijos ir tyrimai“ 2022 m. atliko Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų prieinamumo savivaldybėse tyrimą. Tyrėjai, remdamiesi atlikto tyrimo rezultatais, pateiktose rekomendacijose siūlė atsisakyti kai kurių Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų (informavimo, konsultavimo, pasirengimo šeimai ir tėvystės įgūdžių ugdymo, šeimos mediacijos), vietoj jų įtraukti naujas paslaugas (kompleksinės paslaugos šeimai, judumo paslauga ir kt.), taip pat įtraukti Baziniame paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų vertinimo rodiklius ir siektinas jų reikšmes. Remiantis Ministerijos vykdoma Baziniame paslaugų šeimai pakete numatytų paslaugų stebėsena ir tyrėjų atlikto tyrimo rekomendacijomis, priimtas Vyriausybės 2023 m. vasario 22 d. nutarimas Nr. 105 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 618 „Dėl Bazinio paslaugų šeimai pakeitimo patvirtinimo“ pakeitimo“.Siekiant užtikrinti šio nutarimo 2 punkto įgyvendinimą, Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministrė 2023 m. gegužės 3 d. įsakymu Nr. A1-282 „Dėl Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklių patvirtinimo“ patvirtino pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius ir jų siektinas reikšmes.
Kauno r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 2 savivaldybės veikloje nenaudojamų NT objektų (unikalūs Nr. 5285-0000-1024 ir 5285-0000-1013:0005). 2021-08-24 savivaldybė informavo, kad šių NT objektų atsisakė ir perdavė VĮ Turto bankui (priėmimo-perdavimo aktas 2021-07-15 Nr. 21-A6-1-56), vadovaudamiesi 2020-07-29 LR Vyriausybės nutarimu Nr. 861 "Dėl LR Vyriausybės 2015-02-11 nutarimo Nr. 163 „Dėl Viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo".
Įgyvendinti rekomendacijas dėl gydymo įstaigoms neatlygintinai perduoto valstybės turto naudojimo.
Priimtas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 3 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymas (2019-09-26 Nr. XIII-2443), kuriuo valstybei ir savivaldybei nuosavybės teise priklausantis ir gydymo įstaigų panaudos pagrindais valdomas ir naudojamas ilgalaikis materialusis turtas, būtinas asmens sveikatos priežiūros paslaugoms teikti, perduotas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartį turėjo būti iki 2020-11-01. Įgyvendindama įstatymo nuostatas, Vyriausybė 2020-06-03 nutarimu Nr. 553 išdėstė nauja redakcija Valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn tvarkos aprašą ir patvirtino Turto patikėjimo sutarties pavyzdinę formą. Ilgalaikis materialusis turtas patikėjimo teise pagal patikėjimo sutartis perduotas visoms gydymo įstaigoms, kurių savininkė (dalininkė) yra valstybė.
Anykščių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė vieną valstybės nekilnojamojo turto objektą - 112,52 kv. m. valčių nuomos punktą, esantį Rubikių k., Anykščių r. sav. (unikalus Nr. 3497-5019-4013), kuris buvo sunykęs. 2021-02-04 savivaldybė informavo, kad sunykęs nekilnojamojo turto objektas 2020 m. spalio mėn. išregistruotas iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės.
Sukurti bendrą kibernetinio saugumo ir informacinių išteklių IT saugos atitikties vertinimo metodiką.
2026 m. vasario 25 d. įsigaliojo įsakymas „Dėl Kibernetinio saugumo auditų atlikimo metodikos patvirtinimo“, kuriuo patvirtinta Kibernetinio saugumo auditų atlikimo metodika ir įtvirtintas vieningas kibernetinio saugumo atitikties vertinimo metodinis pagrindas.
Bus atnaujinti susitarimai su darbuotojų atstovais dėl veiklos sudėtingumo bei veiklų ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenėje ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymų kriterijų ir pakoreguota mokyklos darbo apmokėjimo sistema.
Kauno r. Garliavos Adomo Mitkaus pagrindinės mokyklos direktorės 2020-09-01 įsakymu Nr. V1-57 patvirtintas Darbo apmokėjimo sistemos aprašas. Pakoreguotame apraše atsisakyta pareiginės algos pastoviosios dalies koeficiento didinimo kriterijų, kurie neatitinka veiklos sudėtingumo aspekto, nustatytas veiklų sąrašas ir valandų, susijusių su veikla mokyklos bendruomenei ir profesiniu tobulėjimu, paskirstymo kriterijai.
Bus parengta mokytojų etatinio darbo krūvio sandaros tvarka, įsakymu patvirtinta nauja mokytojo darbo ataskaitos forma.
Kauno r. Akademijos Ugnės Karvelis gimnazijos direktoriaus 2020-07-09 įsakymu Nr. VE-82 patvirtintas Kauno r. Akademijos Ugnės Karvelis gimnazijos mokytojų etatinio darbo krūvio sandaros 2020-2021 m. tvarkos aprašas bei mokytojo darbo ataskaitos forma.
Nuolatinės projektų (ir jų sutarčių) stebėsenos proceso įdiegimas, stebėsenos rezultatą kas ketvirtį pristatant vadovų tarybai.
Sukurtas vienas informacinis kanalas visų savivaldybių kreipiniams centralizuotai registruoti ir atsakyti.
Atlikti esamos situacijos, susijusios su užterštų teritorijų tvarkymu, kompleksinę (teisinio reguliavimo, įgyvendintų priemonių efektyvumo, užterštų teritorijų ekologinės būklės (rizikos), finansavimo galimybių ir pan.) analizę.
Aplinkos ministerija kartu su pavaldžiomis institucijomis atlikusi esamos situacijos, susijusios su užterštų teritorijų tvarkymu, kompleksinę analizę nustatė, kad būtina užterštų teritorijų valdymo reglamentavimą tobulinti.Planuojamas pokytis: patikslintos užterštų teritorijų tyrimus, naudojimą ir tvarkymą reglamentuojančių teisės aktų nuostatos: - nustatyti algoritmai dėl teritorijų, kuriose identifikuotas potencialus taršos židinys ir / ar užteršta teritorija, nuomos, pardavimo ir veiklų vykdymo jose; - aiškiau reglamentuotas valdymo procesų etapus ir jų vykdytojus; - vadovaujantis rizikos aplinkai vertinimu, nustatyti potencialių taršos židinių ir užterštų teritorijų tyrimų ir tvarkymo prioretizavimo principai; - atnaujintos jau nustatytų medžiagų (teršalų) ir naujų teršalų ribinės vertės;- nustatytas reglamentavimas dėl potencialių taršos židinių ir užterštų teritorijų teisinio statuso;- atlikti kiti redakciniai pakeitimai.Aplinkos ministerija, informuodama apie priemonės įgyvendinimo rezultatus, pažymėjo, kad vienas iš esminių pakeitimų įvyko 2023-01-04, įsigaliojus Aplinkos apsaugos įstatymo 32(1) ir 32(2) straipsnių pakeitimui, numatančiam, kad bešeimininkės taršos atveju, kaip ir bešeimininkių atliekų atveju, veiksmų imasi savivaldybės vykdomoji institucija pati ar per trečiuosius asmenis.
Atlikti UAB „Offshore wind farm 1“ patikrinimą dėl Valstybinės energetikos reguliavimo tarybos 2024-02-12 leidimu naudoti jūrinės teritorijos dalį atsinaujinančių energijos išteklių naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai Nr. L-6518 reguliuojamos veiklos sąlygos, nustatytos Įstatymo 22 straipsnio 29 dalyje, pagal kurią asmuo, gavęs leidimą plėtrai ir eksploatacijai, neturi teisės įgalioti kitų asmenų verstis šiame leidime nurodyta veikla arba perduoti jiems šios teisės pagal sutartį ar kitais pagrindais, vykdymo (toliau – UAB „Offshore wind farm 1“ patikrinimas).
VERT 2025-11-20 d. pirmininko įsakymu Nr. O1E-241 pradėjo UAB "Offshore wind farm 1" neplaninį patikrinimą.
Įgyvendinant 4.2 rekomendaciją, parengti rekomendacijas dėl incidento žalos / nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo
Išanalizuota praktika ir problematika, susijusi su nusikalstamų veikų elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui kvalifikavimu. Siekiant užtikrinti rekomendacijų vientisumą ir suderinamumą su teisės aktais, buvo laukiama sprendimo dėl Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 196, 197 straipsnių dispozicijos pakeitimo (priimta 2023-04-27), kuriuo numatyta aukštesnė žalos kartelė šių nusikalstamų veikų kvalifikavimui. Atsižvelgiant į įsigaliojusius baudžiamojo kodekso pakeitimus bus parengtos rekomendacijos dėl incidento žalos/nuostolio įvertinimo, elektroninių įrodymų rinkimo ir išsaugojimo.Policijos departamentas planuoja įgyvendinti priemonę iki 2025 m.
Surinkti informaciją iš diplomatinių atstovybių pagal parengtą klausimyną.
Surinkta informacija iš Lietuvos Respublikos diplomatinių atstovybių, vykdančių konsulines funkcijas apie konsulines funkcijas vykdančių darbuotojų vykdomas kitas administracines funkcijas, kurios nėra įtrauktos į jų ar kitų atstovybės darbuotojų pareigybių aprašymus.Buvo apklausta 51 diplomatinė atstovybė, iš jų 16 pateikė informaciją, kad konsulines funkcijas vykdantys darbuotojai vykdo papildomas funkcijas.
Parengti atliekant NEE tyrimą prokurorams reikalingų bazinių žinių ir bendrą nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programą.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, Generalinio prokuroro 2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtinta Mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija, kuri apima itin įvairų neteisėtos veiklos ir nusikaltimo įrankių spektrą ir su tuo susijusius socialinius, finansinius, teisinius bei etinius aspektus, ir mokymų programos. Mokymų programa „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Bendrųjų gebėjimų stiprinimas“ (programos kodas NEEBG) siekiama veiksmingai organizuoti elektroninių nusikaltimų srityje besispecializuojančių prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų kompetencijų ugdymą, suteikiant pagrindines žinias, susijusias su nusikaltimais elektroninėje erdvėje, elektroninėmis šių nusikaltimų priemonėmis ir elektroniniais įrodymais. Mokymų programa „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Specializuotų gebėjimų stiprinimas“ (programos kodas – NEESG) siekiama veiksmingai organizuoti specializuotų Generalinės prokuratūros prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų ugdymą, užtikrinant jų privalomas specialiąsias kompetencijas.Priemonė yra įgyvendinta.
Parengtas ir patvirtintas kelių ir (ar) jų elementų atrankos iš prioritetinių eilių bei jų sąrašo sudarymo, keitimo, atnaujinimo ir viešinimo procesas.
Atnaujinti ir patvirtinti Radijo ir audiovizualinės žiniasklaidos programų, jų sukūrimo, gaminimo ir transliavimo eteryje laiko pirkimų organizavimo taisykles.
2025-11-27 LRT Generalinės direktorės įsakymu VĮ-23 patvirtintos Programų pirkimų konkurso būdu vertinimo gairės, kartu patikslinti Programų pirkimo komisijų atnaujinimo sąrašai, atnaujintos ir patvirtintos Radijo ir audiovizualinės žiniasklaidos programų, jų sukūrimo, gaminimo ir transliavimo eteryje laiko pirkimų organizavimo gairės. Komisijos nariai pasiūlymus vertins pagal vertinimo kriterijus (Programos aktualumas LRT televizijos, radijo ir (ar) portalo LRT.LT programoms (Programa atitinka LRT misiją ir LRT strategiją 2023–2027 m.;Idėjos originalumas bei sumanymo kūrybinė kokybė). Tam parengta vertinimo lentelė. Komisijos nariai turės pateikti pasiūlymų vertinimų aprašymus su savo argumentais ir skirdami atitinkamus balus. Įsakymo vykdymo kontrolė pavesta Administravimo ir veiklos vystymo departamento vadovui.
Vykdant valstybės rezervo atsargų nurašymo procedūras, kurios atliekamos du kartus per metus, atsargas, kurių galiojimo terminas yra pasibaigęs, kurios yra netinkamos naudoti arba kurių nustatytas saugojimo terminas yra pasibaigęs, pripažinti netinkamomis naudoti ir nurašyti teisės aktų nustatyta tvarka.
Peržiūrėti ir atnaujinti Ūkio subjektų rizikingumo vertinimo metodiką ir Ūkio subjektų darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo rizikingumo vertinimo algoritmų ir kriterijų aprašą:kad būtų atrenkama mažesnė faktiškai galimų patikrinti rizikingiausių juridinių asmenų imtis darbuotojų saugos ir sveikatos srityje;patikslinti juridinių asmenų rizikingumo nelegalaus darbo srityje įvertinimo kriterijus.
Darbo inspekcija informavo, kad pagal išorės ekspertų atlikto ūkio subjektų rizikingumo vertinimo kriterijų įvertinimą ir pateiktus pasiūlymus, atnaujintas Ūkio subjektų darbuotojų saugos ir sveikatos ir nelegalaus darbo rizikingumo vertinimo algoritmų ir kriterijų aprašas patvirtintas Lietuvos Respublikos vyriausiojo valstybinio darbo inspektoriaus 2023 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. EV-222. Patikrinimai atliekami rizikingiausiuose ūkio subjektuose.
Sudaryta darbo grupė parengs Darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos aprašo redakciją. Su mokyklos bendruomene suderintas dokumentas bus patvirtintas.
Vilniaus Žygimanto Augusto pagrindinės mokyklos direktoriaus 2020-09-01 įsakymu Nr. V-60 patvirtintas Vilniaus Žygimanto Augusto pagrindinės mokyklos darbuotojų darbo apmokėjimo sistemos aprašas, kuriame nustatytas veiklų mokyklos bendruomenei sąrašas ir valandų, skirtų veikloms mokyklos bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui, paskirstymo kriterijai, sukonkretinti darbuotojų pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientų didinimo kriterijai.
Įtraukti į NEE profilį aktualius nusikaltimus.
Policijos departamentas 2021-09-23 raštu Nr. 5-S-16267 ,,Dėl Valstybės kontrolės rekomendacijų įgyvendinimo“ kreipėsi į Informatikos ir ryšių departamentą su prašymu dėl naujo funkcionalumo „požymis – NEE“ diegimo integruotoje baudžiamojo proceso informacinėje sistemoje, visų NEE įtraukimo į statistinių duomenų profilį įtraukimo ir duomenų rodiklio „Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, ir visų šios kategorijos užregistruotų nusikalstamų veikų santykis (proc.)“ formavimo bei teikimo. Naujas funkcionalumas įgyvendintas, į NEE profilį įtraukti visi aktualūs nusikaltimai.
Naudoti juos grėsmių analizei ir strateginių sprendimų priėmimui.
Integruotoje baudžiamojo proceso informacinėje sistemoje įdiegtas naujas funkcionalumas - „požymis – NEE“. NEE statistiniai duomenys naudojami strateginių sprendimų, susijusių su situacijos pokyčio stebėsena, rizikų nustatymu ir vidaus kontrolės priemonių vykdymu, priėmimui. Pavyzdžiui, į metinį veiklos planą įtrauktas naujas rodiklis su visa NEE imtimi: „P-07-011-11-02-01-15 Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, dalis, proc.“ , 2022 m. numatyta prioritetinė vidaus kontrolės sritis rizikų mažinimui: 3.1.2. atlikti (pasitelkiant kriminalinės policijos padalinių, kuriems pavestas nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimas, pareigūnus) IT ir patikslinimo medžiagų dėl nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje (ypatingai sukčiavimų, kurie nėra priskirti specializuotų kriminalinės policijos padalinių kompetencijai, vertinimą. Taip pat duomenys teikiami Informacijos ryšių departamento, Nacionalinio kibernetinio saugumo centro tendencijų ir grėsmių atliekamiems vertinimams.
Apklausiant ikiteisminio tyrimo pareigūnus ir prokurorus, nustatyti metodinių rekomendacijų, skirtų nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimui atlikti, poreikį ir prireikus jas parengti ar papildyti esamas
Generalinio prokuroro įsakymais buvo atnaujintos:- Metodinės rekomendacijos dėl Nusikalstamų veikų elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui tyrimo atlikimo ir kvalifikavimo ypatumų (2021-10-06 įsakymu Nr.I-234);- Metodinės rekomendacijos dėl sukčiavimo elektroninėje erdvėje nusikalstamų veikų kvalifikavimo ir tyrimo (2022-09-01 įsakymu Nr. I-262).Po rekomendacijų atnaujinimo Generalinė prokuratūra atliko ikiteisminio tyrimo pareigūnų ir prokurorų apklausą dėl poreikio papildomai parengti ar papildyti esamas rekomendacijas. Apie 70 proc. apklaustųjų nurodė, kad esamų rekomendacijų pakanka. Atlikus likusių 30 proc. įžvalgų ir pasiūlymų analizę, nuspręsta, jog atnaujintų rekomendacijų pakanka.
Nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), perkėlimas ir koncentravimas atskiruose sektoriuose, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys: nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), identifikavimas ir sąrašo sudarymas.
2020-08-03 Kalėjimų departamentas prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos informavo, kad buvo nustatyti nuteistieji, kaip įtariama, organizuojantys nusikalstamas veikas (sukčiavimus), sudarytas jų sąrašas, remiantis kuriuo nuteistieji bus perkelti į atskirus sektorius, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys.
Ne rečiau kaip kartą per metus organizuoti mokymus, kurių metu būtų apmokyti visi prokurorai, kurių tiesioginės funkcijos susijusios su NEE kontrole ir vadovavimu. Mokintinų specializuotų prokurorų skaičius bus nustatytas įgyvendinus 7.1. rekomendaciją, o mokymai bus surengti remiantis 2020 m. parengta bazinių žinių, reikalingų atliekant NEE tyrimą, ir specializuotų pareigūnų ir prokurorų mokymų programa.
Per 2022 m. prokurorams, organizuojantiems ikiteisminius tyrimus dėl nusikaltimų, padarytų elektroninėje erdvėje, įvyko 2 vidiniai mokymai, kuriuose dalyvavo atitinkamai 115 ir 48 prokurorai. Taip pat vyko dar 4 tarpvalstybiniai mokymai susiję su elektroniniais nusikaltimais ir kibernetine sauga (mokymuose dalyvavo 32-71 prokurorai). 2023-06-30 įsigaliojo viešųjų pirkimų sutartis dėl Prokurorų ir prokuratūrų darbo krūvių vertinimo metodikos tobulinimo bei rekomendacijų dėl prokurorų specializacijos projekto parengimo, kurio paslaugos bus suteiktos 2024 m. pradž.Laukiame, kol bus nustatytas mokintinų specializuotų prokurorų skaičius įgyvendinant 7.1 rekomendaciją.
Aplinkos ministro įsakymu nustatyti specifinius miško žemės sklypų ir medynų inventorizavimo reikalavimus, kaip tai numatyta Inventorizavimo taisyklių, patvirtintų LRV 1999-06-03 nutarimu Nr. 719 "Dėl inventorizavimo taisyklių patvirtinimo", 2 punkte.
Aplinkos ministerija parengė ir pateikė 2025-10-24 raštu Nr. D8(E)-4288 derinti Lietuvos Respublikos aplinkos ministro įsakymo „Dėl Valstybės įmonės Valstybinių miškų urėdijos patikėjimo teise valdomų valstybinės miško žemės sklypų ir medynų inventorizacijos tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektą. Šiuo metu projektas koreguojamas pagal pateiktas pastabas (tame tarpe ir Valstybės kontrolės) ir bus tvirtinamas.
Įgyvendinant priemonę:- Generalinio prokuroro 2021-10-06 įsakymu Nr.I-234 buvo pakeistos Metodinės rekomendacijos dėl Nusikalstamų veikų elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui tyrimo atlikimo ir kvalifikavimo ypatumų.- Generalinio prokuroro 2022-09-01 įsakymu Nr. I-262 buvo pakeistos Metodinės rekomendacijos dėl sukčiavimo elektroninėje erdvėje nusikalstamų veikų kvalifikavimo ir tyrimo.Laukiame, kol bus nustatytas ikiteisminio tyrimo pareigūnų ir prokurorų metodinių rekomendacijų, skirtų nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimui atlikti, poreikis ir prireikus papildytos esamos rekomendacijos ar parengtos naujos.
Išanalizuoti iš diplomatinių atstovybių gautą informaciją ir parengti rekomendacijas diplomatinių atstovybių vadovams dėl administracinių funkcijų įtraukimo į DA darbuotojų pareigų aprašymus bei patvirtinti naujas pareigybes.
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose valstybės turto perdavimą patikėjimo teise, nustatyti papildomas sąlygas, valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybėms valstybinėms funkcijoms įgyvendinti reikalingumui įvertinti.
Vyriausybė 2021-06-16 nutarimu Nr. 470 patvirtino Finansų ministerijos teiktą „Dėl valstybės turto perdavimo patikėjimo teise ir savivaldybių nuosavybėn“ pakeitimo“ projektą Nr. 21-22390, kuriuo buvo siūloma papildyti savivaldybių kartu su sprendimais perimti valstybės NT valdyti patikėjimo teise ir paaiškinimais, kuriais grindžiama būtinybė perduoti valstybės turtą, privalomą teikti informaciją. Įsigaliojus pakeitimams savivaldybės privalo nurodyti perimamo turto paskirtį ir pagrįsti perimamo valstybės nekilnojamojo turto tinkamumą savivaldybės tarybos sprendime nurodytai valstybinei (valstybės perduotai savivaldybei) funkcijai įgyvendinti. Kuomet perimamas administracinės paskirties valstybės nekilnojamasis turtas, savivaldybės papildomai turi pateikti informaciją apie savivaldybės tarybos sprendime nurodytą valstybinę (valstybės perduota savivaldybei) funkciją atliekančių darbuotojų skaičių ir minėtai funkcijai naudojamą administracinės paskirties valstybės nekilnojamąjį turtą. Numatomi pakeitimai sudaro prielaidas įvertinti valstybės NT perdavimo savivaldybėms valstybinėms funkcijoms įgyvendinti reikalingumą.
Joniškio r. savivaldybės administracija informavo, kad savivaldybės patikėjimo teise valdytos 37/371 dalys administracinės paskirties pastato, esančio Žemaičių g. 8, Joniškyje, 2020-08-31 priėmimo-perdavimo aktu Nr. 20-A6-21 buvo perduotos valstybės įmonei Turto bankas. Priėmimo-perdavimo akto kopija pateikta 2021-01-07.
Peržiūrėti ir koreguoti Lietuvos Respublikos diplomatinių atstovybių ir konsulinių įstaigų užsienyje interneto svetainių, informacijos apie paslaugas jose pateikimą.
Koreguoti Lietuvos Respublikos diplomatinių atstovybių ir konsulinių įstaigų užsienyje el. pašto automatiniuose pranešimuose esančios informacijos apie el. paslaugas pateikimą.
Kasmet atlikti strateginio veiklos plano rodiklių nepasiekimo priežasčių analizę.
2021-05-01 pasibaigus panaudos sutarčiai, 27 kv. m. ūkinės paskirties pastatas (garažas), adresu P. Avižonio g. 21, Pasvalio m., unikalus Nr. 6797-3001-5032, 2016-05-02 buvo perduotas savivaldybei ir bus naudojamas valstybinėms funkcijoms įgyvendinti.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos atliktos žmogiškųjų išteklių poreikio analizės rezultatus pateikti Sveikatos apsaugos ministerijai ir Valstybės kontrolei. Analizės pagrindu priimti sprendimus.
VTPT, remdamasi 2025-06-26 atliktos Žmogiškųjų išteklių poreikio analizės rezultatais, 2025-11-25 raštu 1S-284 ir 2025-12-09 raštu Nr. 1S-300 kreipėsi į Sveikatos apsaugos ministeriją su prašymu pakeisti VTPT pareigybių sąrašą. Gavus SAM pritarimą, Tarnybos direktoriaus 2025-12-18 įsakymu Nr. 13P-138 pakeistas pareigybių sąrašas, panaikinus 5,75 pareigybių ir patvirtinus 0,75 teismo psichiatro eksperto pareigybę.
Skirstant mokyklinius autobusus savivaldybėms prioritetą teikti mokiniams, kurie mokėsi jungtinėse klasėse, vežti į mokyklas, kuriose mokysis ne jungtinėse klasėse.
Įsigaliojus formaliojo švietimo programas vykdančių mokyklų tinklo kūrimo taisyklių pakeitimams, savivaldybėms nustatyti nauji reikalavimai dėl mokyklų dydžio, sujungtų klasių taisyklių ir tolesnių pertvarkymo procedūrų, finansavimo reikalavimų: mažesnės nei nurodytos taisyklėse klasės nebus finansuojamos. Draudžiama jungti 5–8 klases ir pertvarkomos valstybinės mokyklos, kuriose mokosi 60 ar mažiau mokinių – jos negali veikti kaip juridiniai vienetai; mažinamas jungtinių klasių skaičius; mažų gimnazijų ir mažų mokyklų (kuriose mokosi mažiau nei 200 mokinių) skaičius. Savivaldybės pačios gali spręsti, ar joms įsigyti autobusus, ar pirkti pačią paslaugą, ar apmokėti kelionės į mokyklą išlaidas. Mokyklinių autobusiukų programa yra pasibaigusi, kitų sprendimų dėl mokyklinių autobusų pirkimo ar paskirstymo iki termino pabaigos neplanuojama. 2022 m. ministerija skyrė lėšas mokyklų tinklo stirprinimui, prioritetinė lėšų panaudojimo kryptis buvo - mokinių pavėžėjimo užtikrinimas.
Parengti rodiklius visų nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimo rezultatams įvertinti ir juos suderinti visuose atitinkamuose planavimo dokumentuose.
Vidaus reikalų ministerija 2022-03-10 informavo, kad parengtas rodiklis visų nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimo rezultatams įvertinti – „Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, dalis (procentais)“. Rodiklis ir jo planuojamos reikšmės (2022 m. – 35 proc., 2023 m. – 36 proc., 2024 m. – 37 proc.) suderinti VRM, Generalinės prokuratūros ir Policijos departamento prie VRM pasitarimo, vykusio 2021-09-07, metu. Rodiklis įtrauktas į 2022–2024 m. Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministrui pavestų valdymo sričių ir Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros strateginius veiklos planus.
Nuteistųjų gyvenamųjų patalpų renovavimas iš bendrabutinio į kamerinį tipą. Mobiliojo ryšio detektavimo sistemų diegimas renovuojant ir pertvarkant nuteistųjų gyvenamuosius bendrabučius į kamerinio tipo patalpas: Pravieniškių PN-AK 1-jo sektoriaus nuteistųjų bendrabučio kapitalinis remontas (pertvarkant į kamerinio tipo patalpas).
2022-03-25 Kalėjimų departamentas informavo, kad Pravieniškių pataisos namų – atvirosios kolonijos 1-jo sektoriaus nuteistųjų bendrabučio kapitalinio remonto ir statybos darbai 2021-09-28 užbaigti ir pasirašyta Statybos užbaigimo deklaracija. Pastatas aprūpintas baldais ir inventoriumi ir pradėtas eksploatuoti.
Siekiant gerinti nusikaltimų elektroninėje erdvėje ištyrimą, 2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtinta Mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija. Mokymus pagal 2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos pažangos priemonę planuojama įgyvendinti iki 2025 m. Per 2022 m. prokurorams, organizuojantiems ikiteisminius tyrimus dėl nusikaltimų, padarytų elektroninėje erdvėje, įvyko 2 vidiniai mokymai, 2023-2024 m. I ketv. įvyko 7 vidiniai mokymai. Taip pat vyko kitų Lietuvos ir užsienio organizacijų mokymai susiję su elektroniniais nusikaltimais ir kibernetine sauga.Pažymėtina, kad mokintinų specializuotų prokurorų skaičius nustatytas 2024-05-02 įsakymu Nr. I-93 patvirtintoje Prokurorų ir prokuratūrų darbo krūvio vertinimo ir nustatymo metodikoje.
Nuteistųjų gyvenamųjų patalpų renovavimas iš bendrabutinio į kamerinį tipą. Mobiliojo ryšio detektavimo sistemų diegimas renovuojant ir pertvarkant nuteistųjų gyvenamuosius bendrabučius į kamerinio tipo patalpas: modulinių konteinerių įrengimas Marijampolės PN, Alytaus PN, Pravieniškių PN-AK.
Įgyvendinant priemonę:- Marijampolės PN 2020 m. įrengtas 64 vietų modulinis kompleksas, skirtas lengvos grupės, dirbantiems nuteistiesiems, 2021 m. įrengtas 76 vietų modulinis kompleksas, skirtas atviros kolonijos nuteistiesiems;- Alytaus PN 2021 m. įrengtas 96 vietų modulinis kompleksas, skirtas laikyti arešto bausme nuteistus asmenis;- Pravieniškių PN – atviroje kolonijoje 2022-2023 m. įrengti du moduliniai kompleksai po 96 vietas, skirti lengvos grupės, dirbantiems nuteistiesiems.
Išnagrinėti periodinių išmokų mokėjimo procedūrų ypatumus ir nustatyti, kuriais atvejais apskaitoje neužregistruojamos ūkinės operacijos.
VSDF valdyba išnagrinėjo periodinių ir vienkartinių išmokų mokėjimo procedūrų ypatumus ir nustatė, kuriais atvejais apskaitoje neužregistruojamos ūkinės operacijos.
Kriminalinės žvalgybos vykdymas ir ikiteisminio tyrimo efektyvumo gerinimas: esamų ir naujai priimtų darbuotojų mokymai.
2022-08-29 Kalėjimų departamento prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. MO-46 buvo patvirtintos ir pradėtos vykdytis trys kvalifikacijos tobulinimo mokymų programos: „Kriminalinės žvalgybos pagrindai (KŽ -1) (programa skirta visiems Kalėjimų departamento dirbantiems ir naujai atėjusiems dirbti darbuotojams) , „Kriminalinės žvalgybos taktika (KŽ-2) ir „Kriminalinės žvalgybos ypatumai (KŽ-3)“ (programos skirtos dirbančių kriminalinės žvalgybos pareigūnų kvalifikacijos tobulinimui).
Parengti ir VSDF valdybos direktoriaus įsakymu patvirtinti Garantinio fondo apskaitos politikos pakeitimai.
Teisės aktuose nustatyti užsieniečių vaikų integracijos modelį: ugdymo organizavimą, lietuvių kalbos gebėjimų ugdymą, švietimo pagalbos teikimą adaptaciniu laikotarpiu, kultūrinę integraciją ir pan. (taip pat įgyvendina Rekomendacijas Nr. 2.1 ir Nr. 3.1).
Užtikrinti Vyriausybės inicijuotos kampanijos dėl paslaugų, atliekamų Lietuvoje el. būdu, visuomenei užsienyje sklaidą.
Parengti ir VSDF valdybos direktoriaus įsakymu patvirtinti Garantinio fondo apskaitos politikos pakeitimus
VSDF valdybos direktoriaus 2023-03-30 įsakymuNr. V-120 buvo patikslinta Garantinio fondo apskaitos politika: patikslinti atidėjinių pripažinimo kriterijai.
2022 m. apskaitoje atlikti koreguojančius įrašus pagal VSAFAS reikalavimus.
Atlikti koreguojamieji įrašai: atidėjiniai (socialinių išmokų ir mokesčių nuo socialinių išmokų), pažymos (2023-02-27 Nr. F-2-22E-51) pagrindu per 9 klasę perkelti į kitą įsipareigojimų grupę (mokėtinas sumas į biudžetus ir fondus bei sukauptas mokėtinas sumas).
Alytaus m. savivaldybė 2021-06-09 raštu Nr. SD-4859 „Dėl valstybės turto perėmimo savivaldybės nuosavybėn“ Finansų ministerijai pateikė dokumentus inicijuoti Vyriausybės nutarimo projektą dėl valstybės nekilnojamojo turto (NT), esančio Punsko g. 2I, S. Dariaus ir S. Girėno g. 1-33, Alytuje, perdavimo savivaldybės nuosavybėn. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-09 nutarimu Nr. 100 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo Alytaus miesto ir Tauragės rajono savivaldybių nuosavybėn“ VĮ Turto bankas 2022-07-01 perdavimo ir priėmimo aktu Nr. PPA-759 perdavė Alytaus m. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Alytaus m. savivaldybės patikėjimo teise valdomą NT (156,65 kv. m. negyvenamoji patalpa – laboratorija, esanti S. Dariaus ir S. Girėno g. 1-33, Alytuje (unikalus Nr. 1197-3000-5014:0027) ir 192,35 kv. m. pastatas – gyvenamasis namas, esantis Punsko g. 21, Alytuje (unikalus Nr. 1198-5005-6012)).
Nuolatinės projektų (ir jų sutarčių) stebėsenos proceso, apimančio susijusių šalių informavimo apie įgyvendinamų projektų (ir jų sutarčių) pasikeitimus tvarką, įdiegimas, stebėsenos rezultatą kas ketvirtį pristatant vadovų tarybai.
Kartu IRD prie Lietuvos Respublikos Vidaus reikalų ministerijos dalyvauti Integruotos baudžiamojo proceso informacinės sistemos (IBPS) darbo grupės veikloje kuriant Valstybinio kaltinimo palaikymo ir Viešojo intereso gynimo modulius.
Prokuratūros veiklos ataskaitose teikiant skirtingų duomenų bazių duomenis, paaiškinti, kodėl tie duomenys skiriasi.
Lietuvos Respublikos prokuratūros veiklos 2024 metais ataskaitoje nebuvo naudojami duomenys iš skirtingų duomenų bazių, todėl teikti paaiškinimų nebuvo poreikio.
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-08-04 nutarimu Nr. 618 Anykščių rajono savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausęs ir savivaldybės patikėjimo teise valdytas nekilnojamasis turtas – J. Biliūno g. 19, Anykščių m. (registro Nr. 44/1365449, 2021-09-15 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. 10-SA-87).
Parengti ir išbandyti pasirinktose nacionalinėse įstaigose adaptuotą kokybės vadybos sistemą, užtikrinant kultūros vartotojų grįžtamojo ryšio teikimą teatrams, muziejams, bibliotekoms.
Kuriant naują programinės įrangos modulį centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui, užtikrinti, kad būtų atlikti reikalingi pakeitimai, susiję su apskaitos operacijų pensinių ir nepensinių išmokų srityje perdavimu laiku ir visa apimtimi į Finansų valdymo sistemą.
Laukiame informacijos apie programinės įrangos modulio centralizuotam mokėjimo proceso vykdymui įdiegimą, kuris užtikrintų, kad būtų atlikti reikalingi pakeitimai, susiję su apskaitos operacijų pensinių ir nepensinių išmokų srityje perdavimu laiku ir visa apimtimi į Finansų valdymo sistemą.
Įkalinimo įstaigų techninių, perimetro apsaugos ir vaizdo sistemų modernizavimas, kuriuo siekiama efektyviau užkardyti mobiliųjų telefonų permetimus, įnešimus, įvežimus į įstaigų teritoriją:modernizuoti apsaugos ir vaizdo sistemas Alytaus PN, Marijampolės PN, Pravieniškių PN-AK.2 sektoriuje.
Lietuvos kalėjimų tarnyba Alytaus kalėjimo perimetro modernizavimo projektą pabaigė 2024-12-01; Marijampolės kalėjimo - 2025-12-31; Pravieniškių 2-ojo kalėjimo - 2025-12-31; Pravieniškių 1-ojo kalėjimo 2023-12-01
Pakeisti Sveikatos priežiūros įstaigų licencijavimo informacinės sistemos nuostatus, numatant, kad SPĮLIS duomenis apie specialistų įdarbinimą gaus iš Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos.
2025-02-11 įsakymu Nr. T1-47 „Dėl Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybos prie Sveikatos apsaugos ministerijos direktoriaus 2010 m. birželio 14 d. įsakymo Nr. T1-499 „Dėl Sveikatos priežiūros įstaigų licencijavimo informacinės sistemos nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“ pakeisti nuostatai. Pakeistas 15.2 papunktis, kuris numatė, kad SPĮLIS renkami duomenys apie ASPĮ ir VSPĮ dirbančius sveikatos priežiūros specialistus. Pakeitimu atsisakyta duomenų apie ASPĮ dirbančius sveikatos priežiūros specialistus rinkimo SPĮLIS, nes šie duomenys yra Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinėje sistemoje. Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba prie Sveikatos apsaugos ministerijos ir kitos institucijos naudosis Kompetencijų platformos duomenimis.Duomenų apie VSPĮ dirbančius licencijuojamus sveikatos priežiūros specialistus kaupimo SPĮLIS neatsisakyta, nes šių duomenų Kompetencijų platformoje nėra ir jie yra reikalingi visuomenės sveikatos priežiūros specialistų licencijavimui (licencijuojami ne visi visuomenės specialistai).
Kaišiadorių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė vieną valstybės nekilnojamojo turto objektą, nenaudojamą valstybinių funkcijų įgyvendinimui. Savivaldybė, vadovaudamasi Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl Viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Kaišiadorių r. savivaldybės tarybos 2020-09-24 sprendimu Nr. V17E-257 „Dėl nekilnojamojo turto perdavimo valstybės įstaigai Turto bankui“, 2021-10-27 Valstybės nekilnojamojo turto perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 21-A6-1-89 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą (garažą (boksą) G-1, unikalus Nr. 4998-5000-3023:0001, bendras plotas 19,06 kv. m, esantį Kaišiadoryse, Girelės g. 8).
Atlikti bendradarbiavimo sutarčių analizę ir pristatyti rezultatus vadovų tarybai, bei gavus jos pritarimą, inicijuoti neperspektyvių sutarčių nutraukimą/ persirašymą.
Teisės aktuose nustatyti užsieniečių vaikų integracijos modelį: ugdymo organizavimą, lietuvių kalbos gebėjimų ugdymą, švietimo pagalbos teikimą adaptaciniu laikotarpiu, kultūrinę integraciją ir pan. (taip pat įgyvendina Rekomendacijas Nr. 1 ir Nr. 3.1).
Nacionalinės skaitmeninės plėtros darbotvarkės apimtyje nustatyti ir patvirtinti strateginius tikslus, susijusius su DI taikymu viešajame sektoriuje.
Kauno r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 2 nenaudojamų veikloje nekilnojamojo turto (NT) objektų – valstybei nuosavybės teise priklausančio ir Kauno r. savivaldybės patikėjimo teise valdomo NT Kauno r. sav., Kulautuvoje: 2 005,11 kv. m bendro ploto valgyklos-klubo pastato su inžineriniais kiemo statiniais – dūmtraukiu (unikalus Nr. 5296-1007-2018, 4400-4836-0949), esančių Akacijų al. 20, ir 92,17 kv. m bendro ploto pastato – garažo (unikalus Nr. 5293-0004-0019), esančio L. Ivinskio g. 3. Kauno r. savivaldybės taryba 2021-05-27 sprendimu Nr. TS-225 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą Kauno rajono savivaldybės nuosavybėn“ (kartu su 2021-08-26 sprendimu Nr. TS-316) sutiko perimti šį turtą savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti, o 2021-08-26 sprendimu Nr. TS-315 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio turto pripažinimo nereikalingu“ pripažino šį turtą nereikalingu valstybės funkcijoms įgyvendinti. Kauno r. savivaldybės administracija pateikė Finansų ministerijai 2021-09-20 raštą Nr. SD-4305 „Dėl valstybės turto Kauno r. sav., Kulautuvoje“, kuriuo savivaldybė prašė perduoti šį turtą savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-07-07 nutarimu Nr. 723 „Dėl valstybės turto perdavimo Kauno rajono savivaldybės nuosavybėn“ šis NT perduotas savivaldybės nuosavybėn (2022-07-18 Turto perdavimo - priėmimo aktas Nr. T11-20/NA-13).
Sukurti viešąją platformą, kurioje būtų pateikta informacija apie visus viešajame sektoriuje įdiegtus DI sprendimus ir (arba) vykdomus / įvykdytus DI projektus: kas daroma, kokiu tikslu, kas atsakingas, kokie rezultatai.
Kas mėn. atnaujinti informaciją apie lietuvių kalbos išteklių, skirtų DI technologijoms, kūrimo projektų pažangą ir vertinti, ar neatsiliekama nuo plano, nustačius vėlavimus, imtis veiksmų jiems sumažinti.
Tikslinti teisės aktus siekiant apibrėžti socialinės apsaugos sistemą ir socialiniam draudimui ir (ar) atskiroms jo rūšims būdingus principus, taip pat nustatyti iš fondo lėšų apmokamų papildomų išmokų baigtinį sąrašą tuo atveju, jei bus nuspręsta fondo lėšomis apmokėti socialinei paramai priskirtinas išmokas.
Įgyvendinant rekomendacijos priemonę, nuo 2019-01-01 iš fondo biudžeto nefinansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės. Siekiant sustiprinti socialinio draudimo įmokų ryšį su išmokomis, nustatytos socialinio draudimo įmokų „lubos“. 2019-11-04 netekusiu galios pripažintas Valstybinio socialinio aprūpinimo sistemos pagrindų įstatymas, kurio nuostatos neaktualios ir praktikoje netaikytos. Nuo 2019 m., įgyvendinant mokesčių ir pensijų reformą ir siekiant, kad iš VSDF lėšų nebūtų mokamos įmokomis nepagrįstos pensinės išmokos, bendroji socialinio draudimo pensijos dalis finansuojama iš valstybės biudžeto lėšų. 2020-12-23 priimtas Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-110 2, 4, 5, 111, 14, 18, 21 ir 24 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-125, kuriuo papildyti ligos ir motinystės socialinio draudimo tikslai ir nustatyta, kad iš ligos socialinio draudimo ir motinystės socialinio draudimo lėšų ne tik kompensuojamos šių rūšių draudimu apdraustiems asmenims prarastos ar negautos pajamos arba jų dalis, tačiau ir įstatymo nustatytais atvejais mokamos nustatyto dydžio ligos, profesinės reabilitacijos, motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros išmokos. Tokiu būdu įteisinti atvejai, kai išmokos mokamos nekompensuojant prarastų pajamų (pvz., antraisiais vaiko auginimo metais, grįžus į darbą ir turint darbinės veiklos pajamų, vaiko priežiūros išmoka mokama neatsižvelgiant į gaunamas darbinės veiklos pajamas, t. y. darbinės veiklos pajamos neprarandamos).Pakeitus reglamentavimą, atskirtos socialinio draudimo išmokos pagal finansavimo šaltinius, numatant socialinės paramos požymius turinčias išmokas finansuoti valstybės biudžeto lėšomis. Nuo 2022-01-01 įsigaliojus Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 19, 19-1, 21, 23, 32, 33, 34, 34-1, 35 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 18-1 straipsniu įstatymo (2021-12-14 Nr. XIV-750) pakeitimais nustatyta, kurios socialinio draudimo išmokos yra priskiriamos susijusioms su asmens draudžiamosiomis pajamomis ir yra finansuojamos VSDF biudžeto lėšomis, o kurios išmokos yra su asmens draudžiamosiomis pajamomis nesusijusios ir finansuojamos valstybės biudžeto lėšomis. Nuo 2023-07-02 įsigaliojo Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo (2023-05-23 Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1966), nuostatos, kuriomis nustatytos bendros valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinyje pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus. Atitinkamai pakeisti ir atskiras socialinio draudimo išmokas reglamentuojantys įstatymai (Socialinio draudimo pensijų, Ligos ir motinystės socialinio draudimo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo bei Nedarbo socialinio draudimo įstatymai). Priimti įstatymai taikomi rengiant ir tvirtinant 2024 m. ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetų projektus, taip pat vykdant 2024 m. ir vėlesnių metų valstybės socialinių fondų biudžetus bei atsiskaitant už jų vykdymą. Vadovaujantis 2023 m. įsigaliojusiomis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo nuostatomis, visų minėtų fondų 2024 m. biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273).
Parengti ir patvirtinti VĮ Registrų centro Architektūros komiteto sudėtį ir jo darbo reglamentą.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-06-01 įsakymu Nr. VE-409 (1.3E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro architektūros komiteto sudarymo ir šio komiteto darbo reglamento patvirtinimo“ buvo sudarytas architektūros komitetas, patvirtintas architektūros komiteto darbo reglamentas bei paskirtas už įsakymo vykdymo kontrolę atsakingas asmuo.
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-11-24 nutarimu Nr. 962, administracinės patalpos, esančios K. Donelaičio g. 6, Kaune (unikalus Nr. 1994-0006-9010:0006) perduotos valdyti, naudoti ir disponuoti patikėjimo teise valstybės įmonei Turto bankui (2021-12-13 perdavimo ir priėmimo aktas Nr. 60-9-84).
Pagal pasirinktą alternatyvą pateikti siūlymus keisti teisės aktus, įvertinant pakeitimų įgyvendinimui reikalingą laiką ir nustatant atitinkamą įsigaliojimo datą.
Naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme (2020-10-01 Nr. XIII-3308) numatyta, kad į 2023 m. ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių ataskaitų rinkinius įtraukiami ir valstybės, ir savivaldybės kontroliuojamų pelno siekiančių subjektų ataskaitų rinkiniai, t. y. konsoliduojamų subjektų aprėptis praplečiama iki valdžios sektoriaus. 2021-12-23 Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 str. pakeitimo įstatymo pakeitimu Nr. XIV-840 naujojo teisinio reglamentavimo įsigaliojimas nukeltas vieneriems metams, o 2023-12-19 pakeitmu Nr. XIV-2385 - dar dvejiems metams, t. y. konsoliduojamų subjektų aprėptis praplečiama iki valdžios sektoriaus 2026 m. ir vėlesnių laikotarpių ataskaitų rinkiniuose. Priemonę laikysime įgyvendinta, kai parengtame nacionaliniame metiniame ataskaitų rinkinyje bus konsoliduoti visų valdžios sektoriaus subjektų finansiniai duomenys.
Audito metu teikti pastebėjimai dėl 4 nekilnojamojo turto (NT) objektų.Vadovaujantis Vyriausybės 2021-06-09 nutarimu Nr. 424 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn, savivaldybės nekilnojamojo turto perėmimo valstybės nuosavybėn ir valstybės nekilnojamojo turto perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise valdyti, naudoti ir disponuoti juo“, Pakruojo r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir tuo metu VĮ Turto banko ir savivaldybės patikėjimo teise valdomas NT (administracinės paskirties patalpos (unikalus Nr.6597-8000-3017, esančios Kęstučio g. 4, Pakruojyje) ir garažų paskirties pastatai (unikalūs Nr. 6598-9013-9015:0006, 6598-9013-9015:0007), turto perdavimo ir priėmimo aktai: 2021-07-01 Nr. TPA-79, 2021-07-09 Nr. TPA-91).Savivaldybės taryba 2022-06-30 sprendimu Nr. T-179 „Dėl Pakruojo rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo valstybės turto perdavimo centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojui“ nusprendė valstybinėms funkcijoms įgyvendinti nereikalingą valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Pakruojo r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą turtą: negyvenamąją patalpą – administracines patalpas su bendrojo naudojimo patalpomis, esančias Pergalės g. 1-4, Pakruojyje (unikalus Nr. 6597-7000-5018:0004, bendras plotas – 308,24 kv. m), perduoti VĮ Turto bankui. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-12-07 nutarimu Nr. 1209 „Dėl valstybės turto perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise“, šios administracinės patalpos 2023-01-23 turto perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 23-A6-9 / TPA-16-(13.2) perduotos VĮ Turto bankui. Perduoto turto dalis (51,57 kv. m) iki 2026-01-28 yra perduota Lietuvos probacijos tarnybai pagal 2021-02-10 Valstybės turto panaudos sutartį (perdavimo–priėmimo aktą) Nr. SA2-21-2/ST-10.
Įgyvendinti psichologų pasitelkimo ikiteisminiuose tyrimuose, kuriuose dalyvauja nepilnamečiai, modelio tobulinimo veiksmų planą.
Audito metu teikti pastebėjimai dėl Panevėžio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomo 1 vnt. nekilnojamojo turto (NT) objekto – dalis negyvenamųjų patalpų – administracinių patalpų (124,24 kv. m), esančių Vasario 16-osios g. 27, Panevėžyje (unikalus Nr. 2797-4008-4010:0015 bendras plotas 432,53 kv. m) naudojama ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo patikėta. Panevėžio r. savivaldybės taryba 2021-09-30 priėmė sprendimą Nr. T-193 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą ir perduoti savivaldybės turtą“ ir 2021-10-06 raštu Nr. SD1-1864 kreipėsi į VĮ Turto banką dėl minėtų negyvenamųjų patalpų perdavimo Panevėžio r. savivaldybės nuosavybėn savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti ir savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto perdavimo valstybės nuosavybėn. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-12-07 nutarimu Nr. 1222 „Dėl valstybės turto perdavimo savivaldybės nuosavybėn ir savivaldybės turto perėmimo valstybės nuosavybėn“ 2022-12-21 minėtos negyvenamosios patalpos perduotos savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti.
Audito metu savivaldybei teikti pastebėjimai dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio ir Šilutės r. savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto 3 objektų naudojimo – pastatas-siurblinė, esanti Rūgalių k. (unikalus Nr. 4400-2373-8405) bei dalis garažo, esantis Kęstučio g. 1G-4, Šilutėje (unikalus Nr. 8896-9007-9016:0002) ir dalis administracinio pastato, esantis Lietuvininkų g. 8, Šilutėje (unikalus Nr. 8893-0006-0014) naudojami kitoms funkcijoms, nei buvo perduoti, įgyvendinti. Savivaldybės administracija 2021-07-27 pateikė Finansų ministerijai prašymą teikti Vyriausybei nutarimo projektą dėl šio turto perdavimo Šilutės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti. Finansų ministerija pateikė Vyriausybės 2021-10-26 nutarimo Nr. 21-31642 projektą „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ derinimui su atsakingomis institucijomis, tačiau projektas buvo grąžintas su VĮ Turto banko pastabomis. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ minėtas turtas perduotas Šilutės r. savivaldybės nuosavybėn (2022-07-11 turto perdavimo-priėmimo aktas Nr. R6-90/T11-19).
Įvertinus Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar neperduotas savivaldybės nuosavybėn.
Jonavos r. savivaldybė 2022-02-07 buhalterinės apskaitos registruose užregistravo valstybės nekilnojamojo turtą, esantį Jonavos m. ir apie kurio valdymą patikėjimo teise savivaldybė nežinojo: 5/100 pastato dalį Mokyklos g. 22 (unikalus Nr. 4695-0004-7024) ir 17/100 pastato dalį Fabriko g. 18 (unikalus Nr. 4695-0001-0021).
Pradėjus veikti naujajai Prokurorų ir prokuratūrų darbo krūvių vertinimo ir nustatymo metodikai periodiškai (kasmet) vykdyti prokurorų ir jų padėjėjų poreikio nustatymą (analizę) kiekviename prokuratūros padalinyje ir pagal tai komplektuoti pareigybes.
Atsižvelgiant į Raseinių r. savivaldybės tarybos 2021-02-25 sprendimą Nr. TS-50 „Dėl sutikimo perimti valstybės ilgalaikį nekilnojamąjį turtą Raseinių rajono savivaldybės nuosavybėn“, 2021-05-27 sprendimą Nr. TS-142 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto Raseinių mieste pripažinimo nereikalingu valstybinėms funkcijoms įgyvendinti“, 2021-08-26 sprendimus Nr. TS-216 „Dėl sutikimo perimti valstybės ilgalaikį nekilnojamąjį turtą Raseinių rajono savivaldybės nuosavybėn“ ir Nr. TS-212 „Dėl turto perdavimo valstybės nuosavybėn“, 2022-03-23 priimtas Vyriausybės nutarimas Nr. 268 perduoti Raseinių r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti Raseiniuose esantį valstybei nuosavybės teise priklausantį ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą (NT) – administracines patalpas (unikalus numeris 4400-0699-6396:9258, T. Daugirdo g. 7-1), valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Raseinių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomą NT: negyvenamąją patalpą – pedagoginės-psichologinės tarnybos patalpą (unikalus numeris 4400-0457-2689:3811, V. Grybo g. 33-1), negyvenamąją patalpą – administracines patalpas (unikalus numeris 4400-0699- 6452:9260, T. Daugirdo g. 7-2), pastatą – garažą (unikalus numeris 7296-5000-4047, T. Daugirdo g. 7), kitus inžinerinius statinius – kiemo statinius (unikalus numeris 7296-5000-4069, T. Daugirdo g. 7) ir perimti valstybės nuosavybėn Raseinių r. savivaldybei nuosavybės teise priklausantį NT – administracinį pastatą (unikalus numeris 7297-5004-5011, Raseiniuose, Maironio g. 7). Valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Raseinių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas NT (unikalus numeris: 4400-0457-2689:3811, 4400-0699- 6452:9260, 7296-5000-4047, 7296-5000-4069) perimti Raseinių r. savivaldybės nuosavybėn (2022-05-05 perdavimo–priėmimo aktas Nr. T11-11). Raseinių r. savivaldybei nuosavybės teise priklausantis NT – administracinis pastatas (unikalus numeris 7297-5004-5011) perduotas valstybės nuosavybėn (2022-06-16 perdavimo–priėmimo aktas Nr. 40-IL-8828). Valstybei nuosavybės teise priklausantis ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomas NT (administracinės patalpos, unikalus numeris 4400-0699-6396:9258) perduotas Raseinių r. savivaldybės nuosavybėn (2022-06-30 perdavimo–priėmimo aktas Nr. (11.85 E) FV-1038).
Nuteistųjų priežiūros sustiprinimas, atsisakant fizinės apsaugos ir nukreipiant daugiau darbuotojų nuteistųjų priežiūrai (užimtumui) užtikrinti: pakeisti Alytaus PN, Marijampolės PN ir Pravieniškių PN-AK apsaugos ir priežiūros postų planus, numatyti papildomus postus nuteistųjų priežiūrai užtikrinti, prioritetą skiriant nuteistųjų, kurie linkę vykdyti nusikalstamas veikas, priežiūrai.
Patvirtinti 2026-03-17 Šiaulių ir Panevėžio kalėjimų postų planai. Alytaus, Pravieniškių 1-ojo kalėjimo planus planuojama patvirtinti iki 2026-04-07, oVilniaus, Kauno, Marijampolės, Pravieniškių 2-ojo kalėjimo iki 2026-04-30.
2023–2030 m. Viešojo saugumo stiprinimo plėtros programos pažangos priemonėse numatyti veiklas, skirtas aprūpinti priešgaisrines gelbėjimo pajėgas gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika, įranga ir asmeninėmis apsaugos priemonėmis (rekomendacija Nr. 2.2), ir jų finansavimo šaltinius.
Vidaus reikalų ministro 2024-11-07 įsakymu Nr. 1V-652 patvirtintas Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programos pažangos priemonės Nr. 07-012-10-08-04 „Padidinti priešgaisrinės saugos užtikrinimo sistemos efektyvumą“ aprašas. Numatyta stiprinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų pajėgumus, užtikrinti reikiamą jų aprūpinimą. Nustatytos reikiamos lėšos ir galimi jų šaltiniai.
Rokiškio r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Rokiškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto (NT) objektų naudojimo – ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo patikėtas, savivaldybė naudojo garažo boksus, esančius Gruodžio g. 33-3 (unikalus Nr. 7399-7003-1077:0003) ir Gruodžio g. 33-4 (unikalus Nr. 7399-7003-1088:0004), o dalis gaisrinės pastato (52,37 iš 398,88 kv. m), esančio Kamajų g. 27. Obelių Priemiesčio k. (unikalus Nr. 7398-9004-4016) buvo nenaudojama jokiai veiklai vykdyti. Savivaldybė 2022-07-05 informavo, kad dėl garažo boksų buvo kreiptasi į VĮ Turto banką (raštais: 2021-12-30 Nr. SD-5.42-3308 ir 2022-01-12 Nr. SD-139) su prašymu perduoti šį turtą savivaldybės nuosavybėn. Savivaldybė negalėjo įgyvendinti Turto banko sąlygų (pasiūlyti kitą lygiavertį administracinei veiklai vykdyti tinkantį Turto bankui priimtiną turtą Rokiškio mieste). Savivaldybės 2022-12-29 pateiktais duomenimis, garažo boksai naudojami valstybinėms funkcijoms įgyvendinti.Dėl dalies gaisrinės pastato, esančio Kamajų g. 27. Obelių k., savivaldybė 2022-12-19 raštu Nr. SD-5.42E-3145 „Dėl nekilnojamo turto perdavimo“ kreipėsi į Turto banką, kad šis turtas būtų perimtas Turto banko nuosavybėn. Turto bankas, atsižvelgdamas į tai, kad dalis gyvenamųjų patalpų nėra registruotos kaip atskiras turtinis vienetas, jas perimti atsisakė. Rokiškio r. savivaldybės administracija 2022-12-29 informavo, kad neketina formuoti gyvenamosioms patalpoms atskiro objekto, kadangi pastatas – gaisrinė patikėjimo teise perduotas Rokiškio r. savivaldybei su gyvenamosiomis patalpomis, kurios ir perdavimo metu nebuvo reikalingos ir naudojamos valstybinei (valstybės savivaldybei deleguotai funkcijai).
Šakių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė du valstybės nekilnojamojo turto objektus, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti jis buvo perduotas: 18,48 kv. m garažą, esantį Bažnyčios g. 4 K2-5 (unikalus Nr. 8495-2000-2029:0006) ir 42,29 kv. m gaisrinės pastato, esančio Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestis, Šakių r. (unikalus Nr. 8495-9002-5012). 2021-01-25 savivaldybė informavo, kad garažas yra reikalingas ir nuo 2020-01-07 naudojamas su žemės ūkio veikla susijusioms funkcijoms, kurioms įgyvendinti ir buvo perduotas. Valstybinėms funkcijoms įgyvendinti nereikalingos patalpos, esančios gaisrinės pastate, 2020-12-22 savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-397 buvo pripažintos nereikalingomis ir planuojamos perduoti centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojui VĮ Turto bankui. VĮ Turto bankui pasiūlius Šakių r. savivaldybei įvertinti galimybę nekilnojamąjį turtą – patalpas (pritaikytos gyvenamajai paskirčiai), kurios yra gaisrinės pastate (unikalus Nr. 8495-9002-5012) ir sandėlį (unikalus Nr. 4400-0020-4096), esančius Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestyje, Šakių r. sav., perimti Lietuvos Respublikos paramos būstui įsigyti ir išsinuomoti įstatymo nustatyta tvarka, savivaldybės taryba priėmė sprendimus: 2021-06-25 Nr. T-198 „Dėl sutikimo perimti valstybės nekilnojamąjį turtą Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn“ ir 2021-07-30 Nr. T-248 „Dėl Šakių rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo valstybės turto pripažinimo nereikalingu valstybės funkcijoms įgyvendinti“. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 150 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ nekilnojamasis turtas – patalpos (pritaikytos gyvenamajai paskirčiai), kurios yra gaisrinės pastate (unikalus Nr. 8495-9002-5012, plotas 42,29 kv. m, patalpų indeksai nuo 1-1 iki 1-5) bei sandėlis (unikalus Nr. 4400-0020-4096, bendras plotas – 26 kv. m), esantys Vytauto g. 1, Kudirkos Naumiestyje, Šakių r. sav., perimti Šakių rajono savivaldybės nuosavybėn (2022-04-28 Turto perdavimo–priėmimo aktas Nr. VL-585).
Švenčionių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto (NT) objektų: • Vyriausybės 2021-08-04 nutarimu Nr. 618 ,,Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo Anykščių rajono, Švenčionių rajono ir Visagino savivaldybių nuosavybėn“ 109,05 kv. m. administracinės patalpos, esančios Stoties g. 4-4, Švenčionyse (unikalus Nr. 8697-0014-6011:0004), perduotos savivaldybės nuosavybėn (2021-09-16 perdavimo-priėmimo aktas Nr. (25.4.18.) A4-1132)) ir naudojamos savivaldybės savarankiškajai funkcijai (sąlygų verslo ir turizmo plėtrai sudarymas ir šios veiklos skatinimas) įgyvendinti;• Vyriausybės 2022-02-23 nutarimu Nr. 165 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“ 3 valstybei nuosavybės teise priklausantys ir savivaldybės patikėjimo teise valdomi garažai, esantys Švenčionių m. (16,84 kv. m garažas, unikalus Nr. 8698-1000-4022:0002, Strūnaičio g. 3A-7; 16,50 kv. m garažas, unikalus Nr. 8698-1000-4022:0003, Strūnaičio g. 3A-8; 21,01 kv. m garažas, unikalus Nr. 8698-1000-4022:0004, Strūnaičio g. 3A-9) perduoti VĮ Turto bankui valdyti patikėjimo teise (2022-05-03 perdavimo-priėmimo aktas Nr. (4.23E)A4-590);• Vyriausybės 2023-06-28 nutarimu Nr. 505 ,,Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo Švenčionių ir Prienų rajonų savivaldybių nuosavybėn” savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Švenčionių r. savivaldybės patikėjimo teise valdomas NT, esantis Švenčionių r. sav., Švenčionėlių sen., Reškutėnų k., Ūkininkų g. 35: 101,54 kv. m pastatas-siurblinė (unikalus Nr. 8697-1008-7014) ir kiti inžineriniai statiniai (2023-09-12 perdavimo-priėmimo aktas Nr. (4.23E)A4-1206).
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-09-08 nutarimu Nr. 730 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 „Dėl viešame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“, Šiaulių r. savivaldybė 2021-10-28 perdavė VĮ Turto bankui valstybei nuosavybės teise priklausantį ir savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą, esantį Strazdų k. 3, Gruzdžių sen., Šiaulių r. sav. (pastatai: unikalūs Nr. 9198-3019-4019; 9198-3019-4028; 9198-3019-4040; 9198-3019-4051; 9198-3019-4062; 9198-3019-4073; 9198-3019-4030; kiti inžineriniai statiniai: unikalūs Nr. 9198- 3019-4084; 4400-1657-9912; 4400-1657-9926; 4400- 1657-9952; 4400- 1657-9996; 2021-10-28 Valstybės nekilnojamojo turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo patikėjimo teise perdavimo ir priėmimo aktas Nr. 21-A6-1-90).
Įvertinus gautus rezultatus, parengti naujas ir (ar) atnaujinti senas priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikas.
Respublikiniam priklausomybės ligų centrui 2024 m. atlikus analizę ir pateikus pasiūlymus bei įvertinus realias galimybes parengti naujas metodikas (įrodymų, kuriais galėtų būti grindžiamos rengiamos metodikos atitiktį Lietuvos Respublikos teisės aktuose apibrėžtiems įrodymų lygiams), nutarta, kad metodikos, kurias reikia atnaujinti ar inicijuoti jų parengimą yra šios: 1) Opioidinių vaistų programa – Metadonas (atnaujinimas); 2) Opioidinių vaistų programa – Buprenorfinas (atnaujinimas); 3) metodika dėl liguisto potraukio lošimams identifikavimo ir darbo su šia tiksline grupe (Harmful gambling: identification, assessment and management | Guidance | NICE) parengimą (naujos metodikos parengimas). Metodika „Priklausomybės nuo opioidų sindromo gydymas buprenorfinu/naloksonu (poliežuvinėmis tabletėmis)“ parengta ir patvirtinta Respublikinio priklausomybės ligų centro direktorės 2025-09-11 d. įsakymu Nr. 98. Siekiamą pokytį pagal suplanuotą rodiklį „Parengtų / atnaujintų priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikų dalis nuo visų planuojamų parengti / atnaujinti priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikų“ numatyta pasiekti 100 proc. iki 2026-12-31.
Įtvirtinti Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše rodiklių sąrašą, pagal kuriuos turi būti renkama informacija apie nukentėjusius nuo smurto artimoje aplinkoje asmenims ir atsiskaitoma Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai.
Specializuotos kompleksinės pagalbos centro veiklos apraše, patvirtintame 2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 "Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo" 22 punkte patvirtinti rodikliai, pagal kuriuos turi būti renkama informacija apie nukentėjusius nuo smurto artimoje aplinkoje asmenis ir atsiskaitymo už pasiektus veiklos rezultatus Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai.
Ukmergės r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 2 nekilnojamojo turto (NT) objektus, kuriems teikti pastebėjimai dėl naudojimo kitoms funkcijoms, nei NT buvo perduotas. Savivaldybės mero 2020-07-14 raštu Nr. (6.8) 18-3153 „Dėl valstybės turto Gedimino g. 11-1 ir 11-2, Ukmergėje, perdavimo savivaldybės nuosavybėn“ buvo kreiptasi į VĮ Turto banką, prašant leisti perimti Ukmergės r. savivaldybės nuosavybėn NT – negyvenamąsias patalpas-archyvus, esančias Gedimino g. 11-1 (unikalus numeris 4400-4055-7768:3725, bendras plotas – 720,51 kv. m) ir Gedimino g. 11-2 (unikalus numeris 4400-4055-7802:3726, bendras plotas 310,76 kv. m), Ukmergėje. Ukmergės tarybos 2021-06-23 sprendimu Nr. 7-169 "Dėl sutikimo perimti valstybės turtą Ukmergės rajono savivaldybės nuosavybėn" nuspręsta šį NT perimti savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti. Savivaldybė, atsižvelgdama į 2021-10-19 gautą raštą iš VĮ Turto bankas "Dėl valstybės nekilnojamojo turto pripažinimo nereikalingu valstybės funkcijoms" ir Finansų ministerijos prašymą, 2021-10-15 ir 2021-12-01 raštais pateikė papildomą informaciją VĮ Turto bankui. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-10-26 nutarimu Nr. 1075, negyvenamosios patalpos-archyvai 2023-01-19 turto perdavimo ir priėmimo aktu Nr. (7.49.) A2-1 perduoti Ukmergės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti.
Parengti teisės aktų projektus dėl kitų biudžetinių įstaigų civilinės atsakomybės draudimo.
2023 m. įvyko teisinio reguliavimo pokyčiai – nuo 2024-01-01 įsigaliojo nauja Valstybės tarnybos įstatymo (2023-05-25 Nr. XIV-1985) redakcija, kurio 2 straipsnio 1 dalis įtvirtina imperatyvią nuostatą, kad darbo santykius ir socialines garantijas reglamentuojantys įstatymai ir kiti teisės aktai valstybės tarnautojams taikomi tiek, kiek jų statuso ir socialinių garantijų nereglamentuoja šis įstatymas. Kadangi VTĮ nereglamentuoja aptariamų klausimų, šiuo atveju turi būti taikomos DK nuostatos. Atsižvelgdami į Vidaus reikalų ministerijos pateiktą nuomonę (2023-09-01 raštas Nr. 1D-4431), jog tikslinga laikyti, kad Darbo kodekso 155 straipsnio 1 dalies nuostatos formuluotė nedvipramiškai suponuoja darbdavio teisę apdrausti darbuotojo civilinę atsakomybę ir suteikia teisę spręsti apdrausti darbuotojų civilinę atsakomybę pagal poreikį, ir į tai, kad Biudžeto sandaros ir Valstybės tarnybos įstatymų pokyčių kontekste sudaromos sąlygos viešojo sektoriaus įstaigų vadovams suteikti daugiau galios sprendžiant įstaigos struktūros, personalo apimties ir kitus valdymo klausimus, konkuruojant su privačiu sektoriumi, siekiant įstaigos veiklos rezultatų ir institucijai iškeltų tikslų, rekomendacijos priemonę laikome įgyvendinta ir stebėseną baigiame.
Papildyti Informacinių technologijų projektų valdymo tvarkos aprašą (VLK direktoriaus 2016-02-11 įsakymas Nr. 1K-47) ir darbo procedūras, susijusias su nebaigtų projektų kūrimo ir vystymo, paruošimo ir perdavimo naudoti veikloje specifika, papildomomis kontrolės priemonėmis, informacijos pateikimo atitinkamiems padaliniams (įskaitant inventorizacijos komisijai) terminais.
Valstybinės ligonių kasos direktoriaus 2025-06-27 įsakymu Nr. 1K-296 nauja redakcija išdėstyti Informacinių technologijų projektų valdymo tvarkos aprašas ir Informacinių technologijų projektų valdymo proceso aprašas, kurie įsigaliojo nuo 2025-07-01. Aprašai papildyti kontrolės priemonėmis, susijusiomis su nebaigtų projektų kūrimo ir vystymo, paruošimo ir perdavimo naudoti veikloje specifika.
Parengti ir patvirtinti darbo krūvių valdymo klientų aptarnavimo skyriuose politiką/gaires.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-307 patvirtintas darbo krūvių valdymo klientų aptarnavimo skyriuose ir personalo poreikio planavimo Užimtumo tarnyboje tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja procedūras, taikomas vertinant tarnybos klientų aptarnavimo skyrių darbo krūvį ir atliekant personalo poreikio analizę bei nustato metodus personalo planavimui ir žmogiškųjų išteklių perskirstymui. Apraše yra numatytas personalo poreikio analizės ir planavimo laikas ir periodiškumas. Vadovaujantis Aprašo 8 punktu personalo poreikio analizė ir planavimas atliekamas pagal poreikį, tačiau ne rečiau kaip kartą per 2 metus einamųjų metų II ketvirtį. Aprašo 12 p. numatyta, kad klientų aptarnavimo skyrių darbuotojų darbo krūvio stebėsena atliekama kas mėnesį, o apibendrinti rezultatai kartą per ketvirtį pateikiami klientų aptarnavimo departamentų direktoriams (Aprašo 14 p.). Vadovaujantis patvirtintu aprašu, 2022 m. spalio mėn. išanalizuotas Užimtumo tarnybos užimtumo rėmimo specialistų darbo krūvis Klientų aptarnavimo departamentuose ir teiktas pasiūlymas dėl specialistų darbo krūvių perskirstymo tarp Klientų aptarnavimo skyrių. Personalo poreikio analizę planuojama atlikti 2023 m. II ketvirtį.
Sukurti sistemą, kad pasibaigus adaptaciniam laikotarpiui, užsieniečiams vaikams, atvykusiems mokytis į bendrojo ugdymo mokyklas būtų patikrinamas lietuvių kalbos mokėjimo lygis pagal standartizuotus lietuvių kalbos mokėjimo lygių testus (A1-B2).
Perduoti savininkams pagal Lietuvos Respublikos piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymą natūra grąžintą valstybei nuosavybės teise priklausantį nekilnojamąjį turtą
Vadovaujantis Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymu savininkams perduoti 8 nekilnojamojo turto objektai: 2020-07-21 Kauno m. savivaldybės tarybos sprendimu Nr. T-357 atkurtos nuosavybės teisės Kauno Švč. Jėzaus parapijai ir perduoti butai (unikalūs Nr. 1983-3000-2015:0001, 1983-3000-2015:0003, A. Juozapavičiaus pr. 60C-5 ir 60C-3, Kauno m., 2020-08-03 perdavimo ir priėmimo aktai Nr. 60-7-515, 60-7-516), 2020-08-19 Nekilnojamojo turto registre (NTR) įregistruota nuosavybės teisė Kauno Švč. Jėzaus parapijos vardu; Kauno m. savivaldybės administracijos 2007-08-02 įsakymu Nr. A-2698 atkūrus nuosavybės teises, savininkui perduotas kiemo rūsys (unikalus Nr. 1990-0009-3045, Kybartų g. 10, Kauno m., 2010-09-17 perdavimo ir priėmimo aktas Nr. S-1226) ir 2020-01-21 savininkas įregistravo turtą NTR; Kauno m. savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymais atkurtos nuosavybės teisės į valstybei nuosavybės teise priklausantį Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą ir vadovaujantis jais piliečiai NTR įsiregistravo nuosavybės teises į grąžintą turtą, esantį Kauno m.: butai (3/4 d., unikalus Nr. 1993-3029-9011:0009, Vaižganto g. 20-1; 3/4 d., unikalus Nr. 1993-3029-9011:0002, Vaižganto g. 20-5; unikalus Nr. 1993-3029-9011:0006, Vaižganto g. 20-2; unikalus Nr. 1993-3029-9011:0007, Vaižganto g. 20-3), kambarys (unikalus Nr. 1993-3029-9011:0008, Vaižganto g. 20-3A).
Jonavos r. savivaldybė priešgaisrinės saugos funkcijoms 2009 m. gavo negyvenamosios paskirties pastatą (unikalus Nr. 4697-6003-6021:0002, 1101,19 kv. m, Karaliaus Mindaugo g. 16A, Rukla) ir su Jonavos r. priešgaisrine tarnyba 2019-11-27 sudarė panaudos sutartį Nr. 6T-18 dėl šių patalpų naudojimo. Negyvenamųjų patalpų būklė yra prasta. Jonavos r. priešgaisrinei tarnybai visų patalpų nereikia, todėl dalis patalpų nebuvo remontuojamos dėl pastato būklės reikalaujamų didelių investicijų. Jonavos r. savivaldybė ketina kreiptis į VĮ Turto banką dėl nenaudojamų apleistų negyvenamųjų patalpų dalies (943,52 iš 1101,19 kv. m.) grąžinimo valstybei.
Kauno r. savivaldybė patikėjimo teise valdė vieną valstybės nekilnojamojo turto objektą - ūkinį pastatą Kauno r. sav., Vandžiogaloje, Taikos g. (unikalus Nr. 5295-7023-6025), kuris buvo sunykęs. 2020-01-26 savivaldybė informavo, kad sunykęs nekilnojamojo turto objektas 2020-12-18 išregistruotas iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės ir 2021-01-06 nurašytas iš turto apskaitos registrų.
Atlikti valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų inventorizaciją.
Susisiekimo ministerija surinko duomenis apie valstybės valdomų elektroninių ryšių tinklų infrastruktūrą ir parengė šių tinklų 2018 m. ataskaitą, kurioje pateikti duomenys apie valstybės valdomų tinklų infrastruktūros inventorizaciją.
Kauno r. savivaldybė 2020-01-06 informavo, kad sunykęs valstybei nuosavybės teise priklausantis ir Kauno rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomas ūkinis pastatas Kauno r. sav., Vandžiogaloje, Taikos g. 2020-12-18 išregistruotas iš Nekilnojamojo turto kadastro ir registro duomenų bazės.
2021-06-22 Kupiškio raj. savivaldybė informavo, kad savivaldybės patikėjimo teise valdomų 3 valstybės nekilnojamojo turto objektų, dėl kurių sudarytos panaudos ir nuomos sutartys, įregistruotos Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje. Išrašo kopija pateikta 2021-06-22.
Inventorizacijos metu nurodyti faktinę turto būklę ir ją fiksuoti inventorizavimo aprašuose
Anykščių r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl vieno patikėjimo teise valdyto valstybės nekilnojamojo turto objekto, esančio Rubikių k., Anykščių r. sav. (unikalus Nr. 3497-5019-4014), inventorizacijos – 2019 m. inventorizacijos aprašuose nebuvo užfiksuota, kad nekilnojamojo turto objektas sunykęs. 2021-02-04 savivaldybė pateikė informaciją, kad 2020 spalio mėn. sunykęs nekilnojamojo turto objektas buvo išbrauktas iš inventorizacijos aprašų.
Parengti giluminio interviu formą, kuria naudojantis konsultantai turės visiems naujai registruotiems darbo ieškantiems asmenims įvertinti įsidarbinimo galimybes, kliūtis užimtumui, motyvaciją dirbti, darbo paieškos gebėjimus.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-07-04 įsakymu Nr. V-196 patvirtintas darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams tvarkos aprašas. Kartu su aprašu patvirtintas ir giluminio interviu klausimyno pavyzdinė forma, 7 priedas. Nuoroda: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/f2bff210fb6f11ec8fa7d02a65c371ad
Įpareigoti inventorizacijos komisiją 2020 m. pabaigoje atliekant patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto inventorizaciją, fiksuoti esamą (tikrąją) turto būklę inventorizavimo aprašuose
Kauno m. savivaldybė pagal teiktą rekomendaciją inventorizuoti 16 patikėjimo teise valdomų valstybės nekilnojamojo turto (NT) objektų 6 pastatus inventorizavo, 10 pastatų perdavė valdyti biudžetinei įstaigai S. Dariaus ir Girėno aerodromui:1) inventorizuoti sandėlio pamatai (Europos pr. 109, 1997-7011-2010, 373,00 kv. m); pastatas-sandėlis (Europos pr. 109, 1995-5028-1014, 180,00 kv. m); ūkinis pastatas (Vytauto pr. 71B, 1992-0027-8115); sandėlis (Europos pr. 109, 1995-9037-2013, 124,90 kv. m); ūkinis pastatas (1/2 d., Kranto 9-oji g. 10, 1990-6000-9045, 9,00 kv. m); kiemo rūsys (50/100 d., Tilkos g. 3, 1992-0003-2044, (3,50 kv. m) (inventorizavimo aprašas-sutikrinimo žiniaraščiai Nr. 02-11-337A, 02-11-354A, 01-11-341 pagal įsakymą 2020-10-13, A-3254);2) 2020-05-29 Perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 60-9-47 perduoti BĮ S. Dariaus ir Girėno aerodromas Kauno m. savivaldybei nuosavybės teise priklausantys NT objektai, esantys Europos pr. 109, Kaune: komandinis punktas, 1994-3003-1013 (65,17 kv. m); degalų siurblinė, 1997-6016-0014 (56,57 kv. m); sandėlis, 1997-8013-4012 (209,60 kv. m); sandėlis, 1997-7010-8019 (174,57 kv. m); tepalų saugykla, 1997-7011-1012 (117,20 kv. m); meteorologijos stotis, 1996-3023-7017 (271,12 kv. m); sandėlis, 1997-7011-0015 (15,21 kv. m); dirbtuvės, 1999-0018-3011 (294,28 kv. m); techninio aptarnavimo punktas, 1995-4022-1016 (465,58 kv. m); ūkinis pastatas, 1996-5022-0027 (6 kv. m).
Išanalizuoti infrastruktūros ir paslaugų optimizavimo galimybes ir alternatyvas.
Susisiekimo ministerija įvertino valstybės valdomų el. ryšių tinklų infrastuktūros bendrojo naudojimo galimybes ir 2020-10-09 įsakymu Nr. 3-604 įgaliojo VšĮ „Plačiajuostis internetas“ rinkti iš VĮ, AB ir UAB, kurių valstybei nuosavybės teise priklausančios akcijos suteikia daugiau kaip 1/2 balsų visuotiniame akcininkų susirinkime, informaciją apie jų valdomus elektroninių ryšių tinklus, jais siūlomas teikti šių ryšių paslaugas ir jų kainas, pagal surinktą informaciją savo interneto svetainėje skelbti valstybės valdomų įmonių valdomų el. ryšių tinklų žemėlapį.
Peržiūrėti savivaldybės patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto registro duomenis, pagal poreikį juos atnaujinti ir registruoti Nekilnojamojo turto registre
Anykščių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 1 NT objekto, esančio Rubikių k., Anykščių r. sav. (unikalus Nr. 3497-5019-4014), duomenų atnaujinimo Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje. Savivaldybė 2021-02-04 informavo, kad 2020 m. spalio mėn. duomenys atnaujinti ir sunykęs NT objektas išregistruotas iš Nekilnojamojo turto registro (registro Nr. 90/90109).
Šiuo metu dokumentuose, kuriuose apibrėžiamas projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimas, aiškiai nustatyti įvairių projekte dalyvaujančių subjektų vaidmenys ir atsakomybė.Siekiant susisteminti šią informaciją ir paaiškinti už sprendimų priėmimą atsakingus subjektus, tikslinga parengti „Rail Baltica“ projekto sprendimų priėmimo matricą.Siektinas rezultatas: „Rail Baltica“ projekto sprendimų priėmimo matrica.
Įvertinti Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą ir savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar neperduotas savivaldybės nuosavybėn.
Audito metu teikti pastebėjimai dėl 5 nekilnojamojo turto objektų. Atsižvelgiant į Turto nurašymo ir vertės nustatymo komisijos siūlymą (2023-01-10 protokolas Nr. A6-10), vadovaujantis Klaipėdos r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2023-01-11 įsakymu Nr. AV-95, 4 nekilnojamojo turto objektai įtraukti į buhalterinės apskaitos registrus: 21/25 dalis pastato-Ūkinio pastato (unikalus numeris 5592-5003-0025, Dvylių g. 5, Pėžaičiu k., Veiviržėnų sen., 81,84 Eur verte) ir Dargužių k., Kretingalės sen. esantys pastatas-Dirbtuvės (unikalus numeris 5597-2005-4111, 72,49 Eur verte), pastatas-Įstaiga (unikalus numeris 5597-2005-4066, 577,97 Eur verte), pastatas-Sandėlis (unikalus numeris 5597-2005- 4099, 88,11 Eur verte), nurodant turto finansavimo šaltinį – valstybės biudžeto lėšas. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-29 nutarimu Nr. 704 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo ir perdavimo valstybės įmonei Turto bankui patikėjimo teise“ pastatas-tvartas, esantis Lašupio g. 4, Doviluose (unikalus Nr. 5593-5002-7024, 126 kv. m), perduotas VĮ Turto bankui 2022-07-20 turto perdavimo-priėmimo aktu Nr. TP14-120.
Analizės ir nustatyto poreikio rezultatai pateikti Akcininkui (LR susisiekimo ministerijai) išnagrinėti ir priimti būtinus sprendimus dėl tikslų ir jų pasiekimo rodiklių reikšmių.
AB "Via Lietuva" 2025-2035 metų investicijų keliams programa pateikta Lietuvos Respublikos susisiekimo ministerijai kartu su siūlymais ir komentarais lūkesčių raštui dėl valstybės siekiamų tikslų ir keliamų lūkesčių Bendrovei.
VMVT valstybinės kontrolės rezultatyvumo rodiklius papildyti rodikliais orientuotais į:-pasikartojančių pažeidimų tendencijos (siekiant perspektyvinio mažėjimo) stebėseną;-grubių pažeidimų (kai priimtas sprendimas dėl ūkio subjekto veiklos uždraudimo arba per vienus metus pakartotinai priimtas sprendimas dėl ūkio subjekto veiklos sustabdymo) mažėjimą.
Šiaulių r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 7 NT objektų, kurių nuomos sutarties pratęsimas buvo neįregistruotas Nekilnojamojo turto registro duomenų bazėje. Savivaldybė 2021-02-02 informavo, kad Nekilnojamojo turto registro duomenys apie Šiaulių rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomą Valstybės nekilnojamąjį turtą, esantį Strazdų k. 3, Šiaulių r. (unikalūs Nr. 9198-3019-4019; 9198-3019-4028; 9198-3019-4040; 9198-3019-4051; 9198-3019-4062 ; 9198-3019-4073; 9198-3019-4030) peržiūrėti ir atnaujinti.
Savivaldybė valdė 1 NT objektą (27 kv. m ūkinės paskirties pastatą, Vilniaus g. 20, Joniškėlio m., unikalus Nr. 6796-2001-6032), kuris buvo sunykęs, tačiau nuvertėjimo požymiai 2019 m. inventorizacijos aprašuose nebuvo fiksuoti. 2021-02-05 savivaldybės pateiktais duomenimis, 2020 m. inventorizacijos aprašuose informacija apie NT objekto būklę buvo užfiksuota.
Įvertinus Nekilnojamojo turto registro duomenis apie savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, savivaldybės apskaitoje registruoti visą patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, kuris yra priskirtas, bet dar ne perduotas savivaldybės nuosavybėn.
Savivaldybė patikėjimo teise valdė 10 valstybės NT objektų, kurie nebuvo registruoti savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. Atlikus rekomendacijos įgyvendinimo priemonėje nustatytus veiksmus:- 8 NT objektai (6 NT vienetai (butai), adresu M. Valančiaus g. 12, Prienai (unikalūs Nr. 6992-9000-5016 :0008, 6992-9000-5016 :0009, 6992-9000-5016 :0010, 6992-9000-5016 :0011, 6992-9000-5016 :0012, 6992-9000-5016 :0013, 6992-0000-8010), gamybinis pastatas adresu Kauno g. 2A. Prienai (unikalus Nr. 6992-0000-8010) ir ūkinis pastatas, adresu Dvylikių g. 4, Pakuonis, Prienų r. (unikalus Nr. 6900-3004-6016)) išregistruoti iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės;- 2 NT objektai (koplyčia, esanti Vilniaus g. 26, Jiezno m., Prienų r. (unikalus Nr. 6980-0000-1012) ir dalis ūkio paskirties pastato, esančio Maironio g. 4, Jiezno m., Prienų r. (unikalus Nr. 6996-2003-7026)) įregistruoti savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose (ilgalaikio turto apskaitos kortelės Nr. 7000011783 ir 7000012133).
Atlikti portalo „Mano vyriausybė“ pakeitimus ir užtikrinti metodinę pagalbą, siekiant, kad Vyriausybės valdymo srities įstaigų interneto svetainės portale „Mano vyriausybė“ būtų pritaikytos asmenims su negalia.
Komitetas 2021 m. atliko portalo „Mano vyriausybė“ atitikimo prieinamumo reikalavimams vertinimą ir testavimą. Vertinimo metu buvo nustatyti portalo trūkumai. Visi vertinimo metu nustatyti trūkumai pašalinti, atliekant portalo modifikavimo darbus. Įstaigų darbuotojai, tvarkantys įstaigų turinį portale, informuoti apie turinio tvarkymo galimybes, siekiant, kad įstaigos skelbiama informacija atitiktų nustatytus prieinamumo reikalavimus. Tokiu būdu 2021 m. buvo užtikrintas portalo „Mano vyriausybė“ atitikimas prieinamumo reikalavimams.
Sukurti bendrą ligoninių išteklių valdymo ir apskaitos informacinę sistemą (VLIVAS) (įrankį), skirtą automatizuotam duomenų teikimui atskaitomybės, analitikos ir kitais tikslais. Etapai: 4.1. VLIVAS projekto parengimas; 4.2. VLIVAS programinės įrangos sukūrimas;4.3. VLIVAS diegimo, adaptavimo, integravimo, mokymo darbai.
Sukurta vieninga, objektyviomis sąnaudomis grįsta viešųjų asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) sąnaudų apskaitos sistema VLIVAS - pilotinis projektas 2025 m. įgyvendintas Respublikinėje Vilniaus universitetinėje ligoninėje (RVUL). Sistema užtikrina unifikuotą, kokybiškų sąnaudų apskaitos duomenų kaupimą vieningoje platformoje.Įgyvendinant IS VLIVAS kūrimo ir diegimo darbus, visi numatyti uždaviniai buvo įvykdyti. Gauti unifikuoti ir geros kokybės RVUL sąnaudų duomenys, tinkami kainų skaičiavimui, analizei ir kitiems poreikiams. Sąnaudų apskaitos duomenys kaupiami nustatytu reikiamu detalumo lygiu, užtikrinant jų kokybę ir vienodumą. Sistema suderinta ir integruota su VLK valdoma DPLSA informacine sistema, taip pat sukurtos reikiamos integracinės sąsajos su išorinėmis informacinėmis sistemomis. Parengta visa IS VLIVAS techninė ir naudotojo dokumentacija. 2026 m. I ketv. įvyko VLIVAS plėtros galimybių aptarimas. Nuspręsta vykdyti projekto plėtrą, įtraukiant papildomas ASPĮ - iki 15 dalyvių. Plėtros metu bus vertinamas potencialių ASPĮ pasirengimo lygis, jų turimų duomenų kokybė, pobūdis ir integralumas. Tikėtina, kad II ketvirčio laikotarpiu bus tiksliai nustatyta projekto plėtros apimtis ir terminai.
Priėmus Notariato įstatymo pakeitimus, susijusius su notarinių veiksmų atlikimu nuotoliniu būdu, priimti įgyvendinamuosius teisės aktus.
TM informavo, kad Notariato įstatymo pakeitimams, susijusiems su notarinių veiksmų atlikimu nuotoliniu būdu, įgyvendinti buvo priimtas teisingumo ministro įsakymas (2021 m. gruodžio 20 d. įsakymas Nr. 1R-434 „Dėl teisingumo ministro 2004 m. gegužės 17 d. įsakymo Nr. 1R-119 „Dėl reikalavimų, keliamų notarų biurams ir notarų darbo laikui, patvirtinimo“ pakeitimo“.
Sukurti metodines rekomendacijas, kaip praktiškai planuoti, kurti ar diegti ir stebėti DI sprendimus (įskaitant duomenų valdymo procesus per visą DI sprendimo gyvavimo ciklą).
Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę, kuri įvertintų galimus papildomus finansavimo šaltinius (Rezerviniam fondui papildyti) ir pasiūlytų optimizuotą finansavimo modelį bei jo peržiūros tvarką.
2021-10-20 Ministro Pirmininko potvarkiu Nr.180 sudaryta darbo grupė, kuriai iki 2022-12-30 pavesta parengti pasiūlymus dėl papildomų Rezervinio (stabilizavimo) fondo pajamų šaltinių ir optimizuoto giluminio radioaktyviųjų atliekų atliekyno įrengimo projekto finansavimo modelio bei jo peržiūros.
Remiantis ITIL ar kitomis gerosiomis praktikomis, dokumentuoti problemų valdymo procesą Promapp sistemoje.
Registrų centras parengė, patvirtino ir 2022-06-20 "Promapp" sistemoje dokumentavo problemų valdymo procesą "Valdyti IT problemas".
Sukurti skaitmeninę konsultantų kvalifikacijos vertinimo ir kėlimo platformą.
Užimtumo tarnyba informavo, kad pagal Mokymų platformos informacinės sistemos kūrimo, diegimo, palaikymo ir vystymo paslaugų viešojo pirkimo – pardavimo sutartį, 2022-05-17 Nr. US22-90), Mokymų platformos informacinės sistemos kūrimo ir diegimo darbai atlikti (Įvykdymo ataskaita 2022-12-20 Nr. US22-314)
Bus suburta darbo grupė, kuri, atsižvelgdama į LR Valstybės Kontrolės atsiųstas rekomendacijas, peržiūrės ir atnaujins darbo apmokėjimo tvarką ir mokytojų darbo krūvio paskirstymo lentelę.
Vilniaus „Sietuvos“ progimnazijos direktoriaus 2020-08-24 įsakymu Nr. V-45 patvirtintas Vilniaus „Sietuvos“ progimnazijos mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo programas, darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašas. Apraše nustatytas veiklų sąrašas, valandų bendruomenei ir profesiniam tobulėjimui paskirstymo kriterijai, patikslinta mokytojų darbo krūvio paskirstymo lentelė.
Kėdainių r. sav. 2021 m. IV ketvirtį iš Nekilnojamojo turto registro duomenų bazės išregistravo savivaldybės patikėjimo teise valdomą 119,65 kv. gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto objektą – gyvenamąjį namą (unikalus Nr. 5393-0016-6014) ir inžinerinius statinius (unikalus Nr. 5393-0016-6025), esančius Jubiliejaus g. 3, Kėdainių m., kurių savivaldybės įstaigos ir/ar institucijos nevaldė ir nenaudojo savivaldybės savarankiškosioms funkcijoms vykdyti ir buvo sunaikinti.
„Rail Baltica“ įgyvendinančiųjų institucijų funkcijų ir atsakomybės pasiskirstymas projektų viešųjų pirkimų srityje nustatytas Susitarime dėl projekto „Rail Baltic“/„Rail Baltica“ sutarčių sudarymo schemos.Kilus ginčui tarp skirtingų projektą įgyvendinančių institucijų dėl joms priskirtinos funkcijos, sprendimą turėtų priimti gavėjai, atsakingi už tinkamą projekto įgyvendinimą.Dėl šios priežasties tikslinga inicijuoti paramos gavėjams skirto formato (Vykdomojo komiteto), kuris būtų atsakingas už sprendimus, susijusius su projekto įgyvendinimu, įskaitant įgyvendinančiųjų institucijų funkcijų pasiskirstymą projektų viešųjų pirkimų srityje, sukūrimą.Siektinas rezultatas: Sukurti specialią paramos gavėjų formatą (Vykdomąjį komitetą) pagrindiniams sprendimams, susijusiems su projekto įgyvendinimu, priimti.
Per projektui skirtą tarpinstitucinę pirkimų darbo grupę (angl. Procurement Reference Group) buvo baigtas derinti bendradarbiavimo susitarimas dėl bendrųjų projekto "Rail Baltica" pirkimams skirtų standartų ir gairių bei jų taikymo (angl. Agreement on Common Procurement Standards and Guidelines), kuris buvo pasirašytas 2020 m. birželio 10 d.Reikšmingi nukrypimai ar sprendimai dėl projektą įgyvendinančių institucijų funkcijų viešuosiuose pirkimuose galėtų būti sprendžiami pagal sprendimų priėmimo matricą ir sprendimų priėmimo atsakomybių pasidalinimą. Pažymėtina, kad įvykus galimam projekto įgyvendinimo atsakomybių perskirstymui, kartu gali būti peržiūrimos ir viešųjų pirkimų vykdymo funkcijos.
Telšių r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 1 valstybės NT objektą, ūkio paskirties pastatą Karaliaus Mindaugo g. 3, Telšiuose (unikalus Nr. 7895-7002-9031), kuris nebuvo registruotas savivaldybės buhalterinės apskaitos registruose. 2021-03-01 savivaldybė pateikė informaciją, kad NT objektas apskaitytas savivaldybės administracijos buhalterinės apskaitos registruose. Priemonė įgyvendinta, stebėsena baigiama.
Buhalterinės apskaitos registruose patikslinti nekilnojamojo turto duomenis.
Joniškio r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl patikėjimo teise valdytų 37/371 dalių administracinės paskirties pastato, esančio Žemaičių g. 8, Joniškyje, apskaitos. Minėtas nekilnojamojo turto objektas 2020-08-31 priėmimo-perdavimo aktu Nr. 20-A6-21 buvo perduotas VĮ Turto bankui ir šiuo pagrindu 2020-08-31 išregistruotas iš administracijos buhalterinės apskaitos registrų.
Patikslinti aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodiką, įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį (-ius).
Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių efektyvumo vertinimo rodiklių apskaičiavimo metodika (patvirtinta Užimtumo direktoriaus 2020-09-07 įsakymu "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo", V-353) atnaujinta, įtraukiant priemonių atsiperkamumo rodiklį. (patvirtinta UŽT direktoriaus 2022 m. gruodžio 23 d. įsakymu V-390 "Dėl užimtumo tarnybos prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 7 d. įsakymo Nr. V-353 "Dėl darbo rinkos stebėsenos vykdymo" pakeitimo).
Rengiant kvalifikacijos tobulinimo programas, mokymų temas susieti su praktine veikla. Ne mažiau 70 proc. kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, yra praktinio pobūdžio.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-05-21 įsakymu Nr. 5-V-409 "Dėl Lietuvos policijos generalinio komisaro 2020-02-04 įsakymo Nr. 5-V-102 ,,Dėl mokymo kokybės vertinimo standarto patvirtinimo“ pakeitimo" rekomendacijos priemonė įtraukta į Mokymo kokybės vertinimo standartą. Bendras praktinio pobūdžio kvalifikacijos tobulinimo programų, įgyvendinamų kontaktiniu būdu, Policijos įstaigose 2023 m. yra 74 proc. Kvalifikacijos tobulinimo renginius organizuoja 3 įstaigos:Lietuvos policijos mokykla - praktinių kvalifikacijos tobulinimo renginių procentas - 74 proc.,Lietuvos policijos kriminalistinių tyrimų centras - 77 proc.,Kriminalinės žvalgybos mokymų centras - 72 proc.
Turto apskaitos registruose patikslinti informaciją apie patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, nurodant valdomą dalį ir plotą.
Kauno m. savivaldybės administracija buhalterinės apskaitos registruose patikslino informaciją apie 10 patikėjimo teise valdomus valstybės nekilnojamojo turto objektus: unikalus Nr. 1993-3025-6034 (13,64 kv. m), 1993-3025-6045 (19,75 kv. m), 1993-3029-9011:0009 (42,62 kv. m), 1993-3029-9011:0002 (60,09 kv. m), 1992-0003-2044 (3,50 kv. m), 1990-5007-0038 (17,67 kv. m), 1990-0012-0112 (31,53 kv. m), 1990-6000-9045 (9,00 kv. m), 1992-5005-3057 (5,28 kv. m), 1993-3027-5040 (36,80 kv. m.)) turto apskaitos kortelėse (Nr. 101830, 101831, 210640, 210641, 209396, 102862, 209757, 209701, 208610) nurodant valdomą turto dalį ir plotą; ūkinis pastatas (unikalus Nr. 1992-3004-3026) išregistruotas Nekilnojamojo turto registre (apskaitoje nebuvo registruotas), iš apskaitos registrų išbraukti 2022-02-10 parduotas ūkinis pastatas (unikalus Nr. 1992-9023-7032) ir palėpė (unikalus Nr. 4400-4388-0902:9826), kuri vadovaujantis Vyriausybės 2019-01-09 nutarimu Nr.16 perduota VĮ Turto bankui (2019- 03-07 priėmimo ir perdavimo aktu Nr.A6-54(15.35-21)/60-9-44).
Vykdyti kasmetinę VSSA IT paslaugų gavėjų (esamų ir konsoliduojamų) apklausą dėl DI skaičiavimo pajėgumų poreikių.
Bus papildytas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas nuostata, kad savivaldybių tvirtinamose mokymo lėšų paskirstymo tvarkose turi būti nustatyti mokymo lėšų paskirstymo švietimo įstaigoms principai (kriterijai).
Vyriausybės 2021-08-18 nutarimu Nr. 674 pakeistas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (pakeitimai įsigalioja nuo 2021-09-01). Aprašo 13 p. papildytas nuostata, rekomenduojančia savivaldybių tvirtinamuose mokymo lėšų, skiriamų aprašo 12 p. nurodytoms ugdymo reikmėms tenkinti, paskirstymo tvarkų aprašuose nustatyti šių lėšų paskirstymo švietimo įstaigoms kriterijus, o aprašo 19 p. nurodytais atvejais – ir jų perskirstymo tarp švietimo įstaigų per mokslo metus terminus.
Bus peržiūrėtas nuostatų, reglamentuojančių reikalavimus, nustatančius mokykloms pareigą skirti lėšas atitinkamoms reikmėms laikantis nustatytų dydžių (40 ir 80 proc.), tikslingumas ir atitinkamai pakeistas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas.
Vyriausybės 2018-07-11 nutarimu Nr. 679 patvirtinto Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo 15 p. buvo nustatytas reikalavimas, kad mokyklos gautas lėšas turi paskirstyti atitinkamiems tikslams (vadovėliams įsigyti, kvalifikacijai kelti ir t.t.) nustatytų procentų ribose (40 ar 80 proc.). Audito rezultatai parodė, kad praktikoje mokyklos lėšas naudoja pagal poreikį, taip ne visada laikydamosi nustatytų apribojimų, o jų laikymosi nėra įpareigotos kontroliuoti nei ministerija, nei savivaldybės. Atlikusi 2019 m. mokymo lėšų naudojimo analizę Švietimo sporto ir mokslo ministerija nustatė, kad vadovėliams įsigyti panaudota 76-293 proc., kvalifikacijai tobulinti - 48-130 proc. (šioms reikmėms turėjo būti skirta ne mažiau kaip 80 proc.), informacinėms ir komunikacinėms technologijoms – 46-287 proc. (turėjo būti skirta ne mažiau kaip 40 proc.). Apsvarsčius Apraše nustatyto reikalavimo tikslingumą, ministerija priėmė sprendimą jo atsisakyti (Aprašo 15 p. neteko galios Vyriausybės 2020-11-11 nutarimu Nr. 1264).
Per 2020 m. rugsėjo mėn., agentūra revizuos, esant poreikiui atitinkamose dalyse panaikins visus agentūros priimtus sprendimus (įsakymus) suteikti valstybės paramą savivaldybėms, sumokant kiekvieno mėnesio kredito ir palūkanų įmokas už jų nuosavybės teise valdomas gyvenamąsias patalpas daugiabučiame name, ir išdėstys mokėjimo įsakymus nauja redakcija.
VšĮ Būsto energijos taupymo agentūra per 2020 m. spalio mėn. įstaigos vadovo administraciniu aktu nustatys tvarką, kuria vadovaujantis, etapais bus revizuojami ir vykdomi mokėtinų sumų mokėjimai pagal kas mėnesį leidžiamą įsakymą.
Neteisėtai išmokėtas lėšas valstybės politikui už ištarnautus Lietuvos valstybei metus grąžinti į valstybės iždo sąskaitą.
Sveikatos apsaugos ministerija kreipėsi į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą su 2020-09-08 prašymu Nr.6-1730 permokėtą sumą išskaičiuoti iš valstybės politiko dalimis iš darbo užmokesčio už rugsėjo–lapkričio mėnesius. Centras 2020-12-10 raštu Nr. S-5184 ministerijai pateikė informaciją apie atliktą išskaitą iš darbo užmokesčio prašyme nurodytomis dalimis.
Sukurti metodinį savianalizės įrankį, skirtą padėti formuoti DI produktų vystymo praktiką viešajame sektoriuje, ištestuoti įrankį bent 2 organizacijose ir pristatyti jį viešojo sektoriaus subjektams bei konsultuoti dėl naudojimo.
Išanalizuoti papildomų kaupiamųjų pensijų įmokų, pervedamų pensijų kaupimo bendrovėms, įskaitymo eiliškumą socialinio draudimo įmokų atžvilgiu galimybes.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nuspendė, kad tikslinga ir toliau taikyti šiuo metu esančią praktiką, kad pensijų fondo dalyvio lėšomis mokamos pensijų kaupimo įmokos būtų įskaitomos pirmiau už kitas įmokas, todėl tokį įskaitymo eiliškumą bus siūloma reglamentuoti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklėse. Teisės aktų pokyčiai bus įvertinti pagal priemonę „Pakeisti reikalingus teisės aktus“).
2020-12-23 priimtas Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 6, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 19, 19-1, 21, 29, 30, 32, 36, 40 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymas, kuriuo patikslinta 12 str. 9 d.: socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir sumokėtų (išieškotų) socialinio draudimo įmokų ir kitų Fondo administravimo įstaigų administruojamų įmokų, delspinigių, baudų ir palūkanų sumų įskaitymo tvarka nustatoma Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklėse. Remiantis Vyriausybės 2021-05-19 nutarimu Nr. 357 priimtais taisyklių pakeitimais, pensijų fondo dalyvio lėšomis mokamų kaupiamųjų pensijų sumos įskaitomos pirmiausiai. 2021-12-14 Seimui priėmus Valstybinio socialinio draudimo įstatymo pakeitimus (Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 4, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 19, 19-1, 21, 23, 32, 33, 34, 34-1, 35 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 18-1 straipsniu įstatymas Nr. XIV-750), jame numatyta, kad nurašytoms kaupiamųjų pensijų įmokų skoloms kompensuoti skiriami asignavimai iš valstybės biudžeto. Taip yra reglamentuotas lėšų padengimas iš valstybės biudžeto tais atvejais, kai įmokų skolos yra nurašytos, t. y. kai nebėra galimybės atgauti priskaičiuotų, bet nesumokėtų papildomų pensijų kaupiamųjų įmokų.
Bus papildytas Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašas nuostatomis (arba nuorodomis į kitus dokumentus), detaliau reglamentuojančiomis, kokioms reikmėms gali būti naudojamos mokymo lėšos.
Vyriausybės 2021-08-18 nutarimu Nr. 674 pakeistas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimas Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ (pakeitimai įsigalioja nuo 2021-09-01). Aprašo 14 p. papildytas nuostatomis, detaliau reglamentuojančiomis, kokioms reikmėms gali būti naudojamos mokymo lėšos: vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas, kurios naudojamos vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamu Bendrojo ugdymo dalykų vadovėlių ir mokymo priemonių atitikties teisės aktams įvertinimo ir aprūpinimo jais tvarkos aprašu; mokinių pažintinei veiklai ir profesiniam orientavimui, kurias rekomenduojama naudoti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamomis Mokinių pažintinei veiklai skirtų lėšų naudojimo metodinėmis rekomendacijomis; mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų kvalifikacijai tobulinti, kurios naudojamos kvalifikacijai tobulinti vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamais Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatais, taip pat komandiruočių išlaidoms padengti, kai vykstama tobulinti kvalifikacijos.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija teiks Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui nurodymą dėl reikiamų išskaičiavimų tikslinimo ir tikslios susigrąžintinos sumos dydžio (dėl buvusių ministro kasmetinių atostogų, papildomo poilsio laiko suteikimo ir kt.).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2020-09-15 raštu Nr. (2.28 E-48)SD-4761 kreipėsi į Nacionalinį bendrųjų funkcijų centrą su prašymu perskaičiuoti ir informuoti ministeriją apie permokos, susidariusios neteisingai skaičiuojant priedą už ištarnautus Lietuvos valstybei metus, dydį. Centras 2020-09-23 raštu Nr. S-3397 ministerijai pateikė informaciją apie susigrąžintinos sumos dydį.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija gavusi informaciją iš Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro imsis reikiamų veiksmų dėl lėšų susigrąžinimo.
Parengti Civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Vyriausybės 2010-09-08 nutarimu Nr. 1295, pakeitimo projektą ir sureguliuoti valstybinio lygio civilinės saugos pratybų ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2024-06-12 nutarimu Nr. 470 patvirtintas Krizių valdymo ir civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašas, kurio 25 p. reglamentuotas civilinės saugos pratybų ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsenos procesas.
VSSA IT paslaugų platformoje pradėti vykdyti esamų DI skaičiavimo pajėgumų stebėseną, kuri leistų vertinti esamų pajėgumų apimtis ir planuoti jų plėtrą.
Parengti Valstybės informacinių išteklių valdymo ir tvarkymo metodikos pakeitimus, apibrėžiant DI sprendimų taikymą ir duomenų valdymą kuriant, atnaujinant ir pertvarkant valstybės informacines sistemas.
Parengs naujas VšĮ Būsto energijos taupymo agentūros vidaus procedūras dėl valstybės paramos suteikimo savivaldybėms, sumokant kiekvieno mėnesio kredito ir palūkanų įmokas už jų nuosavybės teise valdomas gyvenamąsias patalpas daugiabučiame name, išleidžiant ne vieną įsakymą visam buto kredito dydžiui kaip anksčiau, tačiau, įvertinus galimus pokyčius valstybės paramos gavėjo pusėje leidžiant įsakymą kas mėnesį bei nurodant tam mėnesiui tenkančią ir išmokėtiną valstybės paramos sumą pagal grafiką.
Kasmet atlikti socialinių paslaugų išvystymo analizę, įvertinant duomenis apie savivaldybėse teikiamas socialines paslaugas, pakankamumo lygį pagal gyventojų poreikius ir pakeistus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko Socialinių paslaugų kataloge numatytų specialiųjų socialinių paslaugų išvystymo analizę pagal savivaldybių pateiktus duomenis apie organizuotas ir teiktas socialines paslaugas gyventojams per 2021 m. ir ministerijos disponuojamą informaciją apie asmenų, laukiančių socialinių paslaugų, skaičių savivaldybėse. Analizės metu socialinių paslaugų savivaldybėse išvystymas įvertintas pagal ministro patvirtintus Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus. Vertinimas atliktas pagal atskiras socialines paslaugas ir šių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, darbingo amžiaus asmenims su negalia, vaikams ir jų šeimoms, vaikams su negalia ir jų šeimoms, likusiems be tėvų globos vaikams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims ir jų šeimoms). Socialinių paslaugų poreikis buvo vertinamas analizuojant paslaugų laukiančių asmenų eiles savivaldybėse. Ministerija planuoja socialinių paslaugų išvystymo analizę atlikti kasmet.
Sprendžiama dėl atsakomybės taikymo (atsižvelgiant į tarnybinio tyrimo rezultatus pradėta(-os) tarnybinio nusižengimo tyrimo procedūra(-os); sprendžiamas klausimas dėl išmokėtų lėšų susigrąžinimo.
Pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvus, patvirtintus socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. A1-578 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“, nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2016 m. spalio 25 d. įsakymu Nr. A1-578 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“, nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių“, pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvai ir patvirtinti socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022 m. vasario 10 d. įsakymu Nr. A1-99 ,,Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2014 m. sausio 20 d. įsakymo Nr. A1-23 ,,Dėl Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų patvirtinimo“ pakeitimo“ (įsakymo projektas buvo paskelbtas Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės aktų informacinėje sistemoje (TAIS), atskirai derintas su savivaldybėmis).Šiuo įsakymu pakeisti Socialinių paslaugų išvystymo normatyvai (toliau – Normatyvai), nustatant normatyvus atskiroms asmenų socialinėms grupėms atsižvelgiant į bendrą šios grupės asmenų skaičių, ir dėstomi nauja redakcija.Normatyvuose specialiosios socialinės paslaugos nurodomos pagal atskiras socialinių paslaugų gavėjų grupes (senyvo amžiaus asmenims, suaugusiems asmenims su negalia, vaikams, vaikams su negalia, likusiems be tėvų globos vaikams, jaunuoliams, socialinę riziką patiriantiems suaugusiems asmenims). Kiekvienai socialinei paslaugai, teikiamai atitinkamai gavėjų grupei, nustatomi socialinių paslaugų išvystymo normatyvai – minimalus rodiklis ir siektinas rodiklis, kuris parodo kiek atitinkamos socialinės paslaugos gavėjų tenka 1000 asmenų, priklausančių šiai gavėjų socialinei grupei savivaldybėje.
Pakeisti Specialiųjų nuolatinės slaugos, nuolatinės priežiūros (pagalbos) poreikių nustatymo kriterijų ir tvarkos aprašą, į vertinimo sistemą įtraukiant kitų valstybės ir savivaldybių institucijų informaciją.
2022 m. balandžio 20 d. priimtas LR socialinės apsaugos ir darbo ministro ir LR sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. A1-295/V-785 patikslintas Specialiojo nuolatinės slaugos, specialiojo nuolatinės priežiūros (pagalbos), specialiojo lengvojo automobilio įsigijimo ir jo techninio pritaikymo išlaidų kompensacijos poreikių nustatymo tvarkos aprašas kuriuo numatoma, kad visi medicininiai duomenys Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) gaunami per e sveikatos informacinę sistemą.Pagal šiuo metu galiojantį teisinį reglamentavimą Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) vertindama asmens negalią, turi teisę gauti informaciją, būtiną asmens darbingumo lygiui nustatyti iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir kitų institucijų. Tarnyba negaliai nustatyti reikalingus duomenis, pagal duomenų teikimo sutartis, gauna iš: 1)Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (per ESPBI IS (sutartis su VĮ „Registrų centras“)) – medicininė informacija;2)Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos – duomenys apie socialinį draudimą;3)Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos – duomenys apie suteiktą gydymą, skirtus vaistus ir kitas priemones;4)Užimtumo tarnyba – apie profesinės reabilitacijos paslaugų poreikį;5)VĮ „Regitra“ – informacija apie asmeniui išduotą vairuotojo pažymėjimą.Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos teigimu, kitų institucijų informacijos poreikio nustatant negalią nėra.Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 patvirtinto Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 3.2.6 priemonę „sukurti vieno langelio principu veikiančią pagalbos neįgaliems vaikams ir šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus, mechanizmą (atvejo vadyba, kompleksinės paslaugos ir pagalba)“, Tarnyba diegs atvejo vadybos modelį. Planuojama, kad įdiegus atvejo vadybą Tarnyboje, vertinant asmens negalią, Taryba vertins ir jau anksčiau asmeniui kitų institucijų suteiktas priemones ir / ar paslaugas. Be to, paslaugų gavimas būtų inicijuojamas „vieno langelio“ principu (parašius prašymą NDNT nustatyti negalią). Šiam tikslui Tarnyba sudarys informacinių sistemų sąsajas su atsakingomis institucijomis automatiniam duomenų gavimui ir perdavimui.
Įdiegti statistinio profiliavimo sistemą įsidarbinimo galimybėms ir poreikiams nustatyti.
2021 m. liepos 1 d. Užimtumo tarnybos informacinėje sistemoje įdiegta ir pradėjo veikti statistinio profiliavimo sistema. Šios sistemos veikimui užtikrinti buvo atlikti paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims tvarkos aprašo pakeitimai: atnaujinta įsidarbinimo galimybių vertinimo anketa ir patikslinta, kad Klientų aptarnavimo skyriaus specialistas priskiria darbo ieškantį asmenį vienai iš įsidarbinimo galimybių grupei, įvertinęs statistinio profiliavimo modelio rezultatus bei lemiamų kriterijų įtaką įsidarbinimo galimybėms.
Atsižvelgiant į atvejo vadybininko metodikos rekomendacijas papildyti atvejo vadybininkų pareigybėse nustatytas funkcijas. Organizuoti atvejo vadybininkų atranką. Organizuoti atvejo vadybininkų kompetencijų didinimą/mokymus. Identifikuoti socialinius partnerius ir sukurti bendradarbiavimo su socialiniais partneriais tinklą – NVO žemėlapį.
Užimtumo tarnyba nuo 2021 m. gegužės - gruodžio mėn. įvykdė 7 atrankas atvejo vadybininko pareigoms užimti Kauno, Vilniaus, Panevėžio ir Šiaulių klientų aptarnavimo departamentuose. Per šį laikotarpį bendrai konkursuose dalyvavo 52 pretendentai, iš kurių po konkurso į darbo vietą buvo priimti 8 atvejo vadybininkai. 2021 m. pabaigoje tarnyboje dirbo 57 atvejo vadybininkai, numatyta laipsniškai didinti atvejo vadybininkų skaičių, keliant jį iki 100 (preliminarus planas). Atvejo vadybininkų pareigybės aprašymuose buvo patikslintos funkcijos, papildomai numatant: darbo rinkos paslaugų teikimą darbo ieškantiems asmens „atvejo vadybos“ principu; bendradarbiavimą su socialiais partneriais dėl pagalbos teikimo darbo ieškantiems asmenims ir teikiant lydimąją pagalbą; darbo ieškančio asmens savijautos, susidomėjimo veikla, naujais susiformavusių socialinių ir darbinių įgūdžių stebėjimą ir jų panaudojimo galimybių numatymą; motyvavimą grįžti į darbo rinką, dalyvauti joje, motyvacijos stiprinimo ir palaikymo priemonių taikymą.Užimtumo tarnyba 2021 metais visiems dirbantiems atvejo vadybininkams organizavo specializuotą atvejo vadybininkų kvalifikacijos kėlimą (mokymus) optimalaus dalyvių skaičiaus grupėse. Trimis atskirais srautais (2021 m. lapkričio 9 d. ir 16 d.; lapkričio 23 d. ir 30 d.; gruodžio 7 d. ir 14 d.) atvejo vadybininkai dalyvavo dviejų dienų mokymuose, kurių metu jiems buvo pateikiama informacija apie atvejo vadybos tikslus ir specifiką; priemones ir įrankius (testus, klausimynus, kt.), taikytinus dirbant su klientais atvejo vadybos metu, kada siekiama identifikuoti asmenų motyvaciją, pasiūlyti jiems tinkamą išorinę pagalbą (pvz., psichologo konsultacijas), nustatyti jų gebėjimus, tikslus ir kt., kas patenka į atvejo vadybos turinį. Taip pat, mokymu metu buvo organizuojamos praktinės užduotys atskirose dalyvių grupėse, išbandant jiems mokymų metu pateikiamas ir siūlomas darbe taikyti metodikas; dalinamasi patirtimis iš praktinio darbo ir patarimais, kurie gali padėti ateityje kitiems kolegoms atvejo vadybininkams. Mokymų metu buvo aptariama tarnybos patvirtinta metodika, aiškinantis jos specifiką, siekiant įgalinti atvejo vadybininkus, naudotis metodikoje numatytomis priemonėmis. Užimtumo tarnyboje įdiegtas socialinės pagalbos žemėlapis https://soczemelapis.uzt.lt/ . Siekiant šį žemėlapį veiksmingai taikyti praktikoje, jis buvo analizuojamas mokymų metu, atskleidžiant jo praktiškumą ir ypatumus, ypač per atvejo vadybininkų, kurie jį jau taikė ir (ar) taiko savo darbe, patirčių pasidalijimą.
Pakeisti statybos techninį reglamentą STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“.
Aplinkos ministras 2021-03-02 įsakymu Nr. D1-131 pakeitė statybos techninį reglamentą STR 1.07.03:2017 „Statinių techninės ir naudojimo priežiūros tvarka. Naujų nekilnojamojo turto kadastro objektų formavimo tvarka“. Reglamente nustatytas draudimas nesilaikant statinių prieinamumo reikalavimų šalinti neįgaliųjų stovėjimo vietas, neįgaliųjų keltuvus, siaurinti priėjimus ir koridorius, užstatyti juos stambiais įrenginiais, inventoriumi, medžiagomis ar kitokiais daiktais, keisti kelių, priėjimų nuolydžius ar kitaip pažeisti statinių prieinamumo reikalavimus. Reglamentas papildytas nuostata, įpareigojančia priežiūros vykdytoją, tikrinant naudotojo atliekamą statinių techninę priežiūrą, nustatyti, ar statinį naudojant laikomasi STR 2.03.01:2019 ir (ar) statinio projekte numatytų statinių prieinamumo reikalavimų. Nustatyti statinių prieinamumo ir jų priežiūros reikalavimai leis asmenims su negalia naudotis pritaikytais statiniais visą jų naudojimo laikotarpį.
Parengti planą, kuriame būtų numatyti konkretūs veiksmai, skirti prieinamumo naudotis viešuoju transportu ir transporto infrastruktūra asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims pritaikymui, transporto ir transporto infrastruktūros pritaikymo stebėsenos sistemos sukūrimui ir kitos būtinos priemonės rekomendacijoms įgyvendinti.
Susisiekimo ministerija informavo, kad po konsultacijų su suinteresuotomis šalimis parengtas kompleksinis šalies transporto sektoriaus pritaikymo riboto judumo asmenims plano projektas, kuris pateiktas suinteresuotoms šalims derinti. Plano ašis yra šalies savivaldybės ir VĮ Lietuvos automobilių kelių direkcija (savivaldybės ir LAKD valdo praktiškai visą šalies viešojo transporto infrastruktūrą, taip pat didžiąją dalį transporto priemonių). Plano projekte numatyta aiški priemonių ir rodiklių struktūra, įgyvendinus plano projekte numatytas priemones 100% - transporto sektorius bus pritaikytas riboto judumo žmonėms. Į plano projektą įtrauktos taip pat ir kitos transporto modos (geležinkelių, vandens, oro transportas).Ministerijos teigimu, priemonė vėluoja atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas yra kompleksinis - šalies mastu nėra duomenų esamai situacijai įvertinti ir teisės aktų reikalavimai transporto sektorių pritaikyti riboto judumo žmonėms yra labiau horizontalūs bei nebuvo išgrynintos vieningos krypties šalies mastu, taip pat transporto sektoriaus pritaikymo riboto judumo žmonėms veikla labai priklauso nuo finansinių resursų ir planavimo periodiškumo. Priemonę (galutinio plano projekto parengimas, suderinimas ir patvirtinimas susisiekimo ministro įsakymu) planuojama baigti įgyvendinti 2023 m. I ketv. Numatyti artimiausi veiksmai priemonei vykdyti: rekomendacijų ir techninės informacijos parengimas vienodai suprantamam planui parengti ir objektyviai stebėsenai vykdyti; konsultacijų teikimas ir tolimesnis plano projekto derinimas su suinteresuotomis šalimis, kad į planą būtų įtraukti konkretūs siektini rodikliai, jų įgyvendinimo terminai bei vykdytojai. 1.2022 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimų aprašas , kuriame įtvirtinti transporto prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės ir kiti transporto priemonėmis viešojo transporto paslaugas teikiantys subjektai. Aprašo nuostatos įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d. Kartu su memorandumo šalimis ir kitomis savivaldybėmis parengtas ir 2022 m. gruodžio 29 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms priemonių planas , kuriame numatytos konkrečios priemonės ir rodikliai viešojo transporto prieinamumui riboto judumo asmenims didintihttps://sumin.lrv.lt/uploads/sumin/documents/files/PDFsam_merge(1).pdf
Stiprinti bendrojo ugdymo mokyklų vadovų lyderystės ugdymo procese kompetenciją – parengti ne mažiau kaip 30 vadovų-mentorių, kurie konsultuos kitus mokyklų, kurių pasiekimai žemi, vadovus įgyvendinant atnaujintą ugdymo turinį (iki 2022-09-30 apmokyta 300 vadovų).
Parengta 20 val. trukmės iš 8 modulių sudaryta kvalifikacijos tobulinimo programa, skirta mokyklų vadovų kompetencijoms pasirengti atnaujinto ugdymo turinio įgyvendinimui mokyklose stiprinti. 2020-2021 m. m. buvo parengti 29 vadovai-mentoriai (1 mokymų dalyvis dėl objektyvių priežasčių jų nebaigė). Planuojama mokymų pabaiga – 2022-06-15.Parengta 20 val. trukmės iš 8 modulių sudaryta kvalifikacijos tobulinimo programa, skirta mokyklų vadovų kompetencijoms pasirengti atnaujinto ugdymo turinio įgyvendinimui mokyklose stiprinti. 2020-2021 m. m. buvo parengti 29 vadovai-mentoriai (1 mokymų dalyvis dėl objektyvių priežasčių jų nebaigė). 2021-2022 m. m. atviro konkurso būdu buvo suformuota 234 vadovų grupė, kurie patobulino savo kompetencijas dalyvaudami kvalifikacijos tobulinimo programoje. Parengtos metodinės priemonės vadovų kompetencijai lyderiauti ugdymo procesui stiprinti, kuria gali naudotis ir kiti mokyklų vadovai.
Pakeisti Senyvo amžiaus asmens bei suaugusio asmens su negalia socialinės globos poreikio nustatymo metodiką, integruojant asmens socialinės globos poreikio vertinimą savivaldybėje su asmens veiklos ir gebėjimo dalyvauti vertinimu, taikomu Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje.
Senyvo amžiaus asmens bei suaugusio asmens su negalia socialinės globos poreikio nustatymo metodikoje, patvirtintoje socialinės apsaugos ir darbo ministro 2006-04-05 įsakymu Nr. A1-94 (2021-01-22 Nr. A1-56 redakcija), nustatomi nauji socialinės globos vertinimo kriterijai senyvo amžiaus asmenims ir suaugusiems asmenims su negalia – asmens nesavarankiškumo lygio vertinimui naudojamas Asmens veiklos ir gebėjimo dalyvauti įvertinimo klausimynas, pagal kurį vertinami ir asmens specialieji poreikiai Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyboje (forma patvirtinta socialinės apsaugos ir darbo ministro ir sveikatos apsaugos ministro 2018 m. gruodžio 27 d. įsakymu Nr. A1-765/V-1530 „Dėl Specialiojo nuolatinės slaugos, specialiojo nuolatinės priežiūros (pagalbos), specialiojo lengvojo automobilio įsigijimo ir jo techninio pritaikymo išlaidų kompensacijos poreikių nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo“).Socialinės globos poreikio vertinimas pagal vieningą klausimyną ir dalinimasis informacija suvienodins institucijų (Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos ir savivaldybių) pastangas nustatant pagalbos poreikius gyventojams, mažins laiko sąnaudas darbuotojams, socialinių paslaugų poreikio vertinimo procesas bus palankesnis norintiems gauti socialines paslaugas gyventojams ir jų artimiesiems, kurie nebus apklausiami kelis kartus.
Pakeisti Darbingumo lygio nustatymo kriterijų ir tvarkos aprašą, į vertinimo sistemą įtraukiant kitų valstybės ir savivaldybių institucijų informaciją.
Įvertinus informacijos poreikį negalios vertinimui, pakeistas Darbingumo lygio nustatymo tvarkos aprašas (2022 m. balandžio 20 d. LR socialinės apsaugos ir darbo ministro ir LR sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. A1-294/V-784), kad Tarnyba gauna duomenis negaliai nustatyti per Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos – ESPBI IS. Pagal šiuo metu galiojantį teisinį reglamentavimą Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (toliau -Tarnyba) vertindama asmens negalią, turi teisę gauti informaciją, būtiną asmens darbingumo lygiui nustatyti iš asmens sveikatos priežiūros įstaigų, Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir kitų institucijų. Tarnyba negaliai nustatyti reikalingus duomenis, pagal duomenų teikimo sutartis, gauna iš: 1)Asmens sveikatos priežiūros įstaigos (per ESPBI IS (sutartis su VĮ „Registrų centras“)) – medicininė informacija;2)Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos – duomenys apie socialinį draudimą;3)Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos – duomenys apie suteiktą gydymą, skirtus vaistus ir kitas priemones;4)Užimtumo tarnyba – apie profesinės reabilitacijos paslaugų poreikį;5)VĮ „Regitra“ – informacija apie asmeniui išduotą vairuotojo pažymėjimą.Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos teigimu, kitų institucijų informacijos poreikio nustatant negalią nėra.Įgyvendinant Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 patvirtinto Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 3.2.6 priemonę „sukurti vieno langelio principu veikiančią pagalbos neįgaliems vaikams ir šeimoms, auginančioms neįgalius vaikus, mechanizmą (atvejo vadyba, kompleksinės paslaugos ir pagalba)“, Tarnyba diegs atvejo vadybos modelį. Planuojama, kad įdiegus atvejo vadybą Tarnyboje, vertinant asmens negalią, Taryba vertins ir jau anksčiau asmeniui kitų institucijų suteiktas priemones ir / ar paslaugas. Be to, paslaugų gavimas būtų inicijuojamas „vieno langelio“ principu (parašius prašymą NDNT nustatyti negalią). Šiam tikslui Tarnyba sudarys informacinių sistemų sąsajas su atsakingomis institucijomis automatiniam duomenų gavimui ir perdavimui.
Parengti Sveikatos apsaugos ministerijos 2024-09-24 įsakymu Nr.V-933 “Dėl skubiosios medicinos pagalbos komandos suformavimo ir siuntimo į užsienio šalis teikti skubiosios medicinos pagalbos tvarkos aprašo patvirtinimo” patvirtinto aprašo pakeitimo projektą ir pateikti tvirtinti Sveikatos apsaugos ministerijai.
Peržiūrėti ir tobulinti galiojantį teisinį reglamentavimą dėl aktyvios darbo rinkos politikos priemonių taikymo neįgaliesiems.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija 2021 m. peržiūrėjo Užimtumo įstatymą ir vykdydama aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių plane numatytą priemonę iki 2022 m. IV ketv. priimti teisės aktų pakeitimus dėl integracijos į atvirą darbo rinką skatinimo, atsisakant segreguotų darbo vietų socialinėse įmonėse rėmimo, parengė pasiūlymus dėl aktyvios darbo rinkos politikos priemonių ir paslaugų negalią turintiems asmenims tobulinimo ir projektus dėl Užimtumo ir Socialinių įmonių įstatymų pakeitimų 2022-05-24 pateikė Lietuvos Respublikos Seimui. Seimas 2022-07-19 priėmė Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 2, 16, 20, 24, 25, 30(2), 35, 38, 41, 42, 43, 44, 45 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymą (Nr. XIV-1390) ir Socialinių įmonių įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymą (Nr.XiV-1391). https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/a2d72942080211edbfe9c72e552dd5bd?jfwid=-3hgnwiwhdhttps://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/d83b5fc2080211edbfe9c72e552dd5bd?jfwid=p6n70hh6vĮstatymų pakeitimai įsigalios nuo 2023-01-01. Pakeitimais numatoma fokusuotai reglamentuoti visas reikiamas priemones viename teisės akte (Užimtumo įstatyme) bei didinti negalią turinčių asmenų įsitraukimo į darbo rinką galimybes; sudaryti sąlygas neįgaliems darbuotojams, kurių darbo sutartys su darbdaviu, turėjusiu socialinės įmonės statusą, nėra nutrauktos, taikyti aktyvios darbo rinkos politikos priemones; padidinti įdarbinimo su pagalba paslaugų prieinamumą, nustatant naujus įdarbinimo su pagalba paslaugų įkainius; sudaryti sąlygas neįgaliesiems, kuriems nustatytas iki 25 procentų darbingumo lygis arba sunkus neįgalumo lygis, taikyti priemones kompleksiškai, neviršijant nustatytos maksimalios finansavimo sumos; patikslinti subsidijos darbo užmokesčiui bei subsidijos darbo asistento išlaidoms mokėjimo sąlygas; išplėsti galimybes darbo vietas ir darbo aplinką pritaikyti ne tik bedarbiams, turintiems negalią, bet ir užimtiesiems.
Įvertinus Užimtumo tarnybos įdarbinimo su pagalba paslaugos organizavimo problemas, tobulinti teisinį reglamentavimą dėl jos teikimo pasitelkiant trečiuosius asmenis.
Nors Užimtumo tarnyba pasitelkusi trečiuosius asmenis negalią turintiems asmenims gali teikti įdarbinimo su pagalba paslaugas (pagalba atliekant įsidarbinimo procedūras ir lydimoji pagalba įsidarbinus), tačiau dėl per mažo nustatyto paslaugų įkainio neatsiradus pakankamam skaičiui paslaugų teikėjų, ne visiems neįgaliesiems šios paslaugos buvo suteiktos.Seimas 2022-07-19 priėmė Užimtumo įstatymo Nr. XII-2470 2, 16, 20, 24, 25, 30(2), 35, 38, 41, 42, 43, 44, 45 ir 47 straipsnių pakeitimo įstatymą (Nr. XIV-1390), kuriuo, siekiant padėti neįgaliesiems įsitvirtinti ir(ar) išlikti darbo rinkoje, padidintas pagalbos atliekant įsidarbinimo procedūras ir lydimosios pagalbos įkainis iki 0,2 bazinės socialinės išmokos dydžio už kiekvieną neįgalų asmenį.
Parengti asmens kliūčių užimtumui identifikavimo ir priemonių joms valdyti taikymo metodiką.
2021-01-28 Užimtumo tarnybos direktorės įsakymu Nr. V-35 patvirtinta Kliūčių asmens užimtumui identifikavimo ir priemonių joms valdyti taikymo metodika, kuri nustato darbo ieškančių asmenų su negalia kliūčių užimtumui identifikavimo bei priemonių joms valdyti parinkimo Užimtumo tarnyboje tvarką. Metodikoje nustatyti kriterijai, leidžiantys Užimtumo tarnybos specialistams identifikuoti pagrindines asmenų užimtumo kliūtis ir parinkti priemones joms valdyti. Metodika remiasi darbo ieškančių asmenų profiliavimu ir segmentacija bei specializuotų paslaugų ir priemonių parinkimu, išlaikant individualų požiūrį į klientą. Nustatyta, kad identifikuojant kliūtis užimtumui pagal patvirtintus klausimynus, testus yra vertinama asmens su negalia įsidarbinimo motyvacija, socialiniai įgūdžiai, kvalifikacijos ir/ar profesiniai gebėjimai, darbo paieškos įgūdžiai, neįgalumo sąlygotos įsidarbinimo kliūtys, mobilumas. Pateiktos rekomenduojamos taikyti aktyvios darbo rinkos politikos priemonės bei kitos Užimtumo tarnybos paslaugos pagal identifikuotas asmenų užimtumo kliūtis.
Patvirtinti atvejo vadybos taikymo metodiką.
Užimtumo tarnybos direktorė 2020-07-24 įsakymu Nr. 290 patvirtino Darbo metodiką Užimtumo tarnybos atvejo vadybininkams, kurioje numatė: asmens poreikių įvertinimo etapus ir įrankius; ribotų (žemų) įsidarbinimo galimybių asmenų grupės priskyrimą atvejo vadybininkams; individualizuotų paslaugų teikimo ir koordinavimo plano parengimą, įrankius ir etapus planui sudaryti, stebėseną. Metodikoje identifikuoti atvejo vadybininkų ryšiai su kitais Užimtumo tarnybos darbuotojais ir organizacijomis, pateiktos socialinių partnerių, su kuriais bendradarbiaujama ir koordinuojama veikla, kategorijos pagal veiklos sritis.
Parengti priemonių planą darbui su darbdaviais, siekiant didesnio asmenų su negalia užimtumo (toliau – Priemonių planas).
Patvirtintas priemonių planas su darbdaviais (2021-09-30). Siekiant didesnio asmenų su negalia užimtumo didinimo, plane numatytas darbdavių informavimas ir konsultavimas dėl darbo rinkos paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių teikimo, gerosios praktikos ir sėkmės istorijų sklaida, aktyvus bendradarbiavimas su socialiniais partneriais dėl kokybiško atvejo vadybos principo taikymo, informacijos viešinimas, valstybės pagalbos socialinėms įmonėms gerinimas.
Įgyvendinti Priemonių plane numatytas veiklas.
Užimtumo tarnyba informavo, kad priemonių planą numatoma įgyvendinti laiku ir visos suplanuotos veiklos yra vykdomos. Klienų aptarnavimo skyriuose (toliau - KAS) teikiamos numatytos darbo rinkos paslaugos ir užimtumo rėmimo priemonės, vyksta veiklos, susijusios su atvejo vadybos principo taikymu, bendradarbiaujama su socialiniais partneriais, viešinama informacija dėl neįgaliųjų asmenų integracijos į darbo rinką, vykdant numatytas priemones, gerinamas valstybės pagalbos teikimas socialinėms įmonėms. Siekiant užtikrinti tinkamą priemonių plane numatytų veiklų įgyvendinimą, vykdoma nuolatinė stebėsena. Užimtumo tarnyba pateikė 2022 m. vykdytų priemonių planą.
Atlikti nepriklausomą rinkos tyrimą, siekiant identifikuoti asmenų neįsidarbinimo, išsiregistravimo iš Užimtumo tarnybos priežastis.
Atliktas mokslinis tyrimas „Neįgaliųjų asmenų įdarbinimą Lietuvos darbo rinkoje skatinantys ir ribojantys veiksniai“, kurio metu pateiktos išvados ir rekomendacijos Užimtumo tarnybai dėl asmenų su negalia įdarbinimo gerinimo.
Papildyti VSSA IT paslaugų valdymo sistemos procesą „P02-03-01 Paslaugų pajėgumų valdymas“ ir metinę „Pajėgumų panaudojimo ataskaitą“ DI skaičiavimo pajėgumų stebėsenos rodikliais, kurie leistų vertinti esamų pajėgumų panaudojimo naudą.
Parengti ir periodiškai viešinti rekomendacijas socialinėms įmonėms dėl socialinių įgūdžių lavinimo, socialinės integracijos priemonių planavimo ir įgyvendinimo.
Užimtumo tarnyba parengė ir 2021 m. gruodžio 31 d. paviešino socialinėms įmonėms rekomendacijas dėl socialinių įgūdžių lavinimo ir socialinės integracijos priemonių planavimo ir įgyvendinimo. Informacija paskelbta Užimtumo tarnybos interneto svetainėje Socialinėms įmonėms - Užimtumo tarnyba prie LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (uzt.lt), o taip pat išsiųsta visoms socialinėms įmonėms oficialiu raštu. Dokumente pateiktos rekomendacijos dėl priemonių planavimo ir jų parinkimo būdų turėtų padėti socialinėms įmonėms parinkti asmenims su negalia kuo taiklesnes priemones, lavinančias socialinius įgūdžius, didinančias socialinę integraciją ir skatinančias grįžimą į darbo rinką.
Parengti rekomendacijas savivaldybėms ir mokykloms, kaip sėkmingai įgyvendinti atnaujintą ugdymo turinį.
Ministerija informavo, kad yra parengtos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų įgyvendinimo rekomendacijos. Jos paskelbtos tinklalapyje www.emokykla.lt (https://www.emokykla.lt/bendrasis/bendrosios-programos/bendruju-programu-projektai). Planuojama, kad renkant gerąją mokyklų praktiką šios rekomendacijos bus tobulinamos ir pildomos naujaus pavyzdžiais nuolat.
Įsteigti konsultacijų funkciją VSSA, kuri teiktų metodinę pagalbą viešojo sektoriaus subjektams, norintiems kurti arba įsidiegti DI sprendimus.
Ministerijų, savivaldybių, Lietuvos negalios organizacijų, vežėjų, organizuojančių keleivių vežimus įvairiomis transporto priemonėmis, memorandumo parengimas, kuriame numatytas transporto ir transporto infrastruktūros prieinamumo asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims pritaikymas.
Susisiekimo ministerija 2021-06-01 pasirašė memorandumą dėl transporto priemonių ir transporto fizinės ir informacinės infrastruktūros pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms. Memorandumas pasirašytas su individualių poreikių turinčius žmones vienijančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis, vežėjais, organizuojančiais keleivių vežimus įvairiomis transporto priemonėmis, savivaldybėmis, Neįgaliųjų reikalų departamentu, kitomis suinteresuotomis organizacijomis.Memorandume numatytos individualių poreikių turintiems žmonėms transporto ir transporto infrastruktūros prieinamumo gairės. Susitarta parengti transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms planą, įgyvendinti jame numatytas transporto infrastruktūros, transporto priemonių ir paslaugų prieinamumo didinimo priemones. Taip pat, įtraukiant individualių poreikių turinčius žmones vienijančias nevyriausybines organizacijas, nustatyti kriterijus (reikalavimus), kuriais vadovaujantis būtų įsigyjamos viešojo susisiekimo transporto priemonės, įrengiami nauji ar rekonstruojami transporto infrastruktūros objektai ir jų aplinka būtų pritaikyti individualių poreikių turintiems žmonėms, numatyta kurti ir diegti integruotą bilietų pardavimo sistemą, rengti mokymus vežėjams.
Atsižvelgiant į parengto plano, skirto asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims prieinamumo didinimui naudotis viešuoju transportu ir transporto infrastruktūra, priemones, parengti teisės akto projektą, kuriame būtų įtvirtinti transporto prieinamumo asmenims su specialiais poreikiais ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės.
Priemonę įgyvendinti buvo planuota iki 2021-12-31. Susisiekimo ministerija iki šio termino parengė Transporto veiklos pagrindų įstatymo Nr. I-1863 2 ir 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, kuris 2022-06-21 buvo priimtas Seime. Pakeitimu įstatyme įtvirtinta nuostata, kad naujos viešojo transporto priemonės turės atitikti viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir kitiems riboto judumo asmenims reikalavimus. Ministerija priemonę planuoja baigti įgyvendinti 2022 m. III ketv., susisiekimo ministrui patvirtinus viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimus (poįstatyminis teisės aktas).Nuoroda į poįstatyminio teisės akto projektą, kuris 2022-06-23 pateiktas viešam derinimui: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/17d8c760f2e811ecbfe9c72e552dd5bd?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=25d960f4-b842-46a7-9bd3-bbe4b4fbabfc1.2022 m. rugsėjo 19 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Viešojo transporto priemonių pritaikymo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimų aprašas , kuriame įtvirtinti transporto prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims kriterijai, kuriais turi vadovautis savivaldybės ir kiti transporto priemonėmis viešojo transporto paslaugas teikiantys subjektai. Aprašo nuostatos įsigaliojo 2022 m. lapkričio 1 d. Kartu su memorandumo šalimis ir kitomis savivaldybėmis parengtas ir 2022 m. gruodžio 29 d. Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas Transporto sektoriaus pritaikymo individualių poreikių turintiems žmonėms priemonių planas , kuriame numatytos konkrečios priemonės ir rodikliai viešojo transporto prieinamumui riboto judumo asmenims didinti.
Parengti interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo interaktyvią nuotolinio mokymo medžiagą, interneto svetainių testavimo priemones. Informaciją apie parengtą nuotolinio mokymo medžiagą pateikti valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms.
Informacinės visuomenės plėtros komitetas (IVPK) informavo, kad 2022 m. III ketv. pradžioje. parengta Interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo nuotolinio mokymo medžiaga: keturios mokymo programos ir sukurtos mokymo programų vizualizacijos. Parengtos mokymų programos yra viešai prieinamos Informacinės plėtros komiteto interneto svetainėje-( Interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo užtikrinimo nuotolinio mokymo medžiaga | Informacinės visuomenės plėtros komitetas (lrv.lt). Informacija apie parengtą mokymų medžiagą išplatinta valstybės ir savivaldybių institucijoms. Priemonę vėluota įgyvendinti dėl užtrukusių mokymų medžiagos tikslinimų pagal IVPK teiktus siūlymus. Poreikis tikslinti rengiamą mokymų medžiagą nebuvo įvertintas planuojant pirkimą ir atsirado mokymų medžiagos rengimo eigoje.
Parengti rekomendacijas savivaldybėms aplinkos oro monitoringo plėtrai / raidai (rizikos kriterijai monitoringo vietų parinkimui, turinio nustatymui, duomenų kokybės užtikrinimui ir kt.) sudarant prielaidas savivaldybėms nuolat turėti aktualią informaciją apie oro kokybę rizikos teritorijose, pakankamą gyventojų informavimui ir būklės gerinimo priemonių savalaikiam taikymui.
Parengtos aplinkos oro monitoringo vykdymo rekomendacijos savivaldybėms. Rekomendacijos derintos su savivaldybėmis, konsultuojama dėl rekomendacijų praktinio įgyvendinimo.Rekomendacijos paskelbtos Aplinkos apsaugos agentūros internetiniame puslapyje adresu: https://aaa.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/oras/rekomendacijos/
Sudaryti ir nuolat prižiūrėti automatinių vertinimo įrankių, kuriais tikrinamas interneto svetainės turinio pritaikymas neįgaliesiems, sąrašus, juos skelbti Informacinės visuomenės plėtros komiteto interneto svetainėje. Apie parengtus vertinimo įrankių sąrašus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas.
Informacinės visuomenės plėtros komitetas sudarė ir nuolat prižiūri automatinių vertinimo įrankių, kuriais tikrinamas interneto svetainės turinio pritaikymas asmenims su negalia, sąrašus, juos skelbia Komiteto interneto svetainėje adresu https://ivpk.lrv.lt/lt/veiklos-sritys-1/interneto-svetainiu-atitikimo-prieinamumo-reikalavimams-vertinimo-irankiu-sarasas-1. Vertinimo įrankiai yra pagalbinė interneto svetainių vertinimo priemonė, leidžianti preliminariai nustatyti atitikimą prieinamumo reikalavimams. Vertinimo įrankių sąrašas suskirstytas į dvi dalis: vertinimo įrankiai, kurie vertina atitikimą pagal ES Darnųjį standartą (Europos standartas EN 301 549 v2.1.2) ir įrankiai, kurie vertina interneto svetaines pagal Pasaulio saityno konsorciumo standartą WCAG 2.1. Apie parengtą testavimo įrankių sąrašą Komitetas 2021-02-03 raštu Nr. S-43(2021) "Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių atitikimo bendriesiems reikalavimams" informavo visas valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, kurių interneto svetainės yra žinomos (apie 1100 įstaigų).
Atlikti su pirmojo jūrinio vėjo elektrinių parko įgyvendinimu susijusių vidinių ir išorinių veiksnių analizę, kurioje būtų numatyti projekto įgyvendinimo scenarijai.
Atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių vertinimus, įtraukiant naudotojus, kurie atstovauja neįgaliųjų tikslinę grupę. Apie vertinimo rezultatus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, nurodant nustatytus jų interneto svetainių trūkumus, vykdyti trūkumų pašalinimo stebėseną.
Informacinės visuomenės plėtros komitetas (toliau – Komitetas), vadovaudamasis 2018 m. spalio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1524, kuriuo patvirtinta viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo stebėsenos metodika ir Komiteto 2019 m. liepos 3 d. įsakymu Nr. T-66 „Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių ir mobiliųjų programų stebėsenos atlikimo“, 2021 m. atliko valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų (toliau – įstaigos) interneto svetainių atitikties prieinamumo reikalavimams vertinimą. Atliekant vertinimą dalyvavo neįgaliųjų tikslinę grupę atstovaujantys asmenys (regos ir klausos negalią turintys asmenys), kurie taip pat vykdė interneto svetainių testavimą. Vertinimo metu buvo įvertintos 131 įstaigų interneto svetainė ir 17 didžiausių įstaigų tvarkomų paslaugų portalų. Apie vertinimo metu nustatytus trūkumus buvo informuotos įstaigos, įstaigos atitinkamus neatitikimus prieinamumo reikalavimams šalino arba nurodė terminus iki kurio neatitikimai bus pašalinti. Taip pat buvo užpildytos arba patikslintos įstaigų interneto svetainių prieinamumo deklaracijos, nurodant interneto svetainėse esančios informacijos prieinamumo trūkumus, šių trūkumų pašalinimo terminus. 2021 m. gruodžio mėn. parengta įvykdyto vertinimo ataskaita. Ataskaita paskelbta Komiteto interneto svetainėje ir pateikta Europos Komisijai.
Atlikti valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų mobiliųjų programų vertinimus, įtraukiant naudotojus, kurie atstovauja neįgaliųjų tikslinę grupę. Apie vertinimo rezultatus informuoti valstybės ir savivaldybių institucijas ir įstaigas, nurodant nustatytus jų mobiliųjų programų neatitikimus prieinamumo reikalavimams, vykdyti neatitikimų pašalinimo stebėseną.
Komitetas, vadovaudamasis 2018 m. spalio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1524, kuriuo patvirtinta viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo stebėsenos metodika ir Komiteto 2019 m. liepos 3 d. įsakymu Nr. T-66 „Dėl valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų interneto svetainių ir mobiliųjų programų stebėsenos atlikimo“, 2021 m. atliko 10 įstaigų tvarkomų mobiliųjų programų atitikties prieinamumo reikalavimams vertinimą. Atliekant vertinimą dalyvavo neįgaliųjų tikslinę grupę atstovaujantys asmenys (regos ir klausos negalią turintys asmenys), kurie taip pat vykdė mobiliųjų programų testavimą. Apie vertinimo metu nustatytus mobiliųjų programų trūkumus buvo informuotos įstaigos, įstaigos atitinkamus neatitikimus prieinamumo reikalavimams šalino arba nurodė terminus iki kurio neatitikimai bus pašalinti. 2021 m. gruodžio mėn. parengta įvykdyto vertinimo (parengta bendra interneto svetainių ir mobiliųjų programų vertinimo ataskaita) ataskaita. Ataskaita paskelbta Komiteto interneto svetainėje ir pateikta Europos Komisijai.
Aprūpinti bendrojo ugdymo mokyklas skaitmeniniu ugdymo turiniu, priemonėmis ir įranga, skiriant papildomai vienam bendrojo ugdymo mokiniui 40 Eur 2020-2021 metams.
Siekiant užtikrinti geresnį bendrojo ugdymo mokyklų aprūpinimą skaitmeniniu ugdymo turiniu, įranga ir stiprinti mokytojų skaitmenines kompetencijas, mokykloms 2021 m. buvo skirta 10 Eur/mokiniui, o 2022 m. – 30 Eur/mokiniui (iš viso 2020-2021 m. – 40 Eur/mokiniui). Šių lėšų skyrimas įvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/ 6650a3d0e85011ea9342c1d4e2ff6ff6 - dėl lėšų skyrimo šiam tikslui LRV nutarimas buvo papildytas 131 punktu). Nuo 2022 m. lėšos skaitmeninėms priemonėms įsigyti yra padidintos atitinkamai 30 Eur/mokiniui ir jos skiriamos mokykloms vadovaujantis minėto LRV nutarimo 14.2 papunkčiu: „vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms (įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas), kurios naudojamos, vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamu Bendrojo ugdymo dalykų vadovėlių ir mokymo priemonių atitikties teisės aktams įvertinimo ir aprūpinimo jais tvarkos aprašu;“.
Atnaujintos ir pradėtos įgyvendinti 3 pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrosios programos.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymu Nr. V-1269 ir jo 2022-09- 30 pakeitimu (papildymu) (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/1a764050239511edb4cae1b158f98ea5/asr) patvirtintos atnaujintos priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos.
Valstybės lėšos projektui „Rail Baltica“ įgyvendinti planuojamos Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatyme nustatyta tvarka.Pagal projektą įgyvendinančių šalių tarptautinį susitarimą šalys, įsipareigojusios iki galo įgyvendinti projektą „Rail Baltic“/„Rail Baltica“, turi teisę peržiūrėti savo įsipareigojimus finansuoti ir įgyvendinti projektą iki 3 straipsnyje nurodyto termino, jei ilgalaikis projekto finansavimas visuotinės svarbos tikslais bus gerokai sumažintas ir tai turės didelės įtakos projekto perspektyvumui.
Susisiekimo ministerija yra informavusi, kad projekto etapams skirtų veiksmų įgyvendinimas šiuo metu finansuojamas Europos Sąjungos ir valstybės biudžeto lėšomis, kurios planuojamos rengiant tam tikrų metų Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro valdymo sričių strateginius veiklos planus. Valstybė įgyvendindama prisiimtus įsipareigojimus siekia užtikrinti įgyvendinamo "Rail Baltica" projekto tęstinumą. Projekto finansavimas planuojamas pagal nustatytą strateginio planavimo tvarką. Numatoma pateikti projekto finansinius poreikius į 2024-2026 m. biudžeto planavimo procesą. Atsižvelgiant į prognozuojamą EITP finansavimo prieinamumą papildomai yra svarstomos alternatyvių finansavimo šaltinių panaudojimo galimybės. Artimiausias projekto įgyvendinimo tikslas yra užtikrinti reikiamą projekto brandą ir toliau vykdyti statybų veiklas – tai yra pagrindiniai faktoriai, leidžiantys užsitikrinti tolimesnį finansavimą „Rail Baltica“ geležinkelio linijos statybos darbams. 2023 m. „Rail Baltica” projektui visose Baltijos šalyse buvo skirtas rekordinis ES finansavimas - 928 mln. Eur (1,1 mlrd. Eur su nacionaliniu finansavimu). Kartu su naujai patvirtintu papildomu finansavimu, „Rail Baltica“ projektui iš EITP ir nacionalinio finansavimo jau skirta apie 2,7 mlrd. eurų. Skirto naujausio ES finansavimo dalis Lietuvai - 393 mln. EUR. Tai didžiausias finansavimas, kokį kada nors yra gavusi Lietuva viename finansavimo kvietime (paraiška patenkinta 100%). Didžioji dalis sumos bus skiriama statybų veikloms, kas rodo aukštą projekto parengtumą Lietuvoje.Šiuo metu yra pradėta rengti ir 2024 m. yra laukiama atnaujintos Projekto sąnaudų ir naudos analizės rezultatų. Projekto finansavimo situacija yra reguliariai pristatoma Lietuvos Respublikos Seimo komitetų posėdžiuose.Priemonių dėl nacionalinio finansavimo vykdymas toliau bus stebimas Valstybės kontrolei atliekant viešojo sektoriaus veiklos srities Transportas ir komunikacija strateginį tyrimą.
Patvirtinti antstolio vykdymo išlaidų dydžių ir notaro atlyginimo įkainių nustatymo tvarkas, kuriose būtų numatytas įstatymuose nustatytų kriterijų taikymas.
Vyriausybė 2026-07-08 nutarimu Nr. 531 patvirtino Vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodiką, kuri nustato Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 609 straipsnio 1 dalies 1 ir 3 punktuose nurodytų vykdymo išlaidų – vykdomosios bylos administravimo išlaidų ir atlygio antstoliui už įstatymų nustatytų vykdomųjų dokumentų vykdymą, faktinių aplinkybių konstatavimą teismo pavedimu, dokumentų perdavimą ir įteikimą teismo pavedimu (toliau – atlygis antstoliui) dydžių nustatymo ir perskaičiavimo tvarką. Metodikos tikslas – užtikrinti ekonominiais skaičiavimais pagrįstą, Civilinio proceso kodekso 609 straipsnio 2 dalyje įtvirtintais kriterijais paremtą administravimo išlaidų ir atlygio antstoliui dydžių nustatymą.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, numatančius pareigą savivaldybėms patvirtinti teisės aktus, reglamentuojančius Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų skirstymą, juose numatant atrankos kriterijus, procedūras ir jų vykdymą.
Audituotas subjektas informavo, kad parengtas Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo pakeitimo projektas, kuriame numatytos nuostatos dėl Programos finansavimo lėšų paskirstymo tvarkų, pagal kurias sudaromos ir nuolat atnaujinamos vietinės reikšmės kelių objektų prioritetinės eilės, patvirtinimo savivaldybėse.
Parengtas Darbų kokybės kontrolės priežiūros vietinės reikšmės kelių objektuose tvarkos aprašas.
Audituotas subjektas informavo, kad 2021-12-16 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE-234 patvirtintas proceso standartas „PS-PP6.02 Vietinės reikšmės kelių, kuriems galioja garantinis terminas, apžiūrų vykdymas“.
Aprūpinti ikimokyklinio ugdymo įstaigas ne mažiau kaip 1 150 modernių mokytojų darbo vietų, kurias sudarytų nešiojamas kompiuteris mokytojui, projektorius (lenta), spausdintuvas ir laminuotuvas.
Įgyvendinant projektą „Švietimo inovacijos ir STEAM sričių plėtra bendrajame ugdyme, įskaitant mokytoj kaitą, kompetencijų gerinimą ir papildomo kvalifikacinio laipsnio įgijimą, skaitmeninio turinio rengimą ir skaitmeninių kompetencijų ugdymą ir STEAM atviros prieigos centrų veiklų plėtrą“ ikimokyklinio ugdymo įstaigoms nupirkta ir paskirstyta 1 420 komplektų įrangos (nešiojamas kompiuteris ir laminuotuvas), skirtos mokytojų darbo vietoms modernizuoti. Aprūpinimo projektoriais ir spausdintuvais buvo atsisakyta dėl sumažinto projekto finansavimo (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/1bbbf40069e211eb9dc7b575f08e8bea
Sukurti metodinį savianalizės įrankį, skirtą identifikuoti galimybes DI diegimui viešojo sektoriaus organizacijose, ištestuoti įrankį bent 2 organizacijose ir pristatyti jį viešojo sektoriaus subjektams bei konsultuoti dėl jo naudojimo.
Interneto svetainėje etatinis.lt peržiūrėti ir prireikus atnaujinti skaičiuokles, DUK, sukurti rubriką „Gerosios praktikos pavyzdžiai“.
Ministerija informavo, kad Svetainėje www.etatinis.lt:•skyrelis "Modelio aprašymas" yra papildytas mokyklų apibendrintomis patirtimis, kuriant su darbo santykiais susijusius dokumentus: https://www.etatinis.lt/modelio-aprasymas/;•skyrelyje "Skaičiuoklės" nuo 2022 m. sausio atnaujinta mokytojo darbo užmokesčio skaičiuoklė ir etatinio DU skaičiuoklė mokyklų vadovams: https://www.etatinis.lt/skaiciuokle/.
Užtikrinti atliktų teismų išorinių administravimo patikrinimų, kurių metu buvo nustatyti pažeidimai, rezultatų gavimą, šių rezultatų sisteminimą bei apibendrinimą, apibendrintos informacijos ir siūlymų dėl galimų teismų veiklos tobulinimo priemonių pateikimą svarstyti Teisėjų tarybai.
Atliekamas tarnybinis tyrimas siekiant identifikuoti atsakingus asmenis.
Patikslinti analizės (vertinimo) metu atrinktus teisės aktus.
Atsižvelgiant į 2026 m. atlikto vidaus audito rekomendacijas, susijusias su projektu, nustatytos koreguotinos sritys ir nuostatos, kurios vertinant minėtas rekomendacijas yra koreguojamos ir derinamos vidine tvarka. Parengus galutinę projekto redakciją, projektas bus teikiamas viešam derinimui.
Informuoti gydymo įstaigas apie pagrindinius sąnaudų priskyrimo ir paskirstymo principus, kurių rekomenduojama laikytis, siekiant, kad jų teikiami duomenys būtų teisingi ir palyginami (gydymo įstaigoms būtų pateikiamos rekomendacijos, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės valstybinio audito ataskaitoje pateiktus pastebėjimus).
Sveikatos apsaugos ministerija 2021-04-05 raštu Nr. 10-2172 „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės rekomendacijų“ informavo gydymo įstaigas apie pagrindinius sąnaudų priskyrimo ir paskirstymo principus, kurių rekomenduojama laikytis.
Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2011-08-12 įsakymą Nr. V-786 „Dėl Aktyviojo gydymo asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąnaudų, apmokamų privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą tvarkos aprašo patvirtinimo“ paaiškinimu dėl gydymo įstaigų sąnaudų priskyrimo pagrindinės veiklos ir kitos veiklos bei finansinės ir investicinės veiklos sąnaudoms.
Sveikatos apsaugos ministro 2021-02-11 įsakymu Nr. V-273 buvo patikslintas Aktyviojo gydymo paslaugų teikimo sąnaudų, apmokamų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, priskyrimo sąnaudų grupėms pagal giminingų diagnozių grupių metodą tvarkos aprašo 5 punktas. Šiame punkte nurodoma, kad, vadovaujantis finansų ministro 2007-12-19 įsakymu Nr. 1K-379 ,,Dėl viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 3-iojo standarto patvirtinimo“ ir finansų ministro 2008-02-08 įsakymu Nr. 1K-059 ,,Dėl viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės 11-ojo standarto patvirtinimo“, į pagrindines asmens sveikatos priežiūros įstaigos veiklos sąnaudas neturi būti įtraukiamos kitos veiklos bei finansinės ir investicinės veiklos sąnaudos, pvz., palatų komforto pagerinimo, greitosios pagalbos automobilio nuomos, nakvynės, maitinimo bei su kitos veiklos vykdymu susijusios darbo užmokesčio, komunalinės sąnaudos ir pan.
Įtraukti į Nacionalinio kibernetinio saugumo centro mokymus DI keliamų rizikų aptarimą.
Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme nustatyti naujus paslaugų kokybės reikalavimus viešiesiems vandens tiekėjams arba jų nustatymo pagrindus, kurie skatintų viešuosius vandens tiekėjus vykdyti paslaugų plėtrą, užtikrinti jų kokybę, laiku investuoti į infrastruktūros priežiūrą ir atnaujinimą, imtis įmonės valdymo efektyvinimo veiksmų.
Pasirengti projektų valdymo politiką ir projektų valdymo procesą
Turto banko valdyba 2025-06-19 patvirtino Projektų valdymo politiką, kuri nustato pagrindines gaires ir principus, pagal kuriuos VĮ Turto banke planuojami bei įgyvendinami projektai ir valdomas projektų portfelis. Projektų valdymo procesas yra išskaidytas į 5 tarpusavyje susijusius procesus: inicijavimo, planavimo, įgyvendinimo, užbaigimo, naudų vertinimo, suderintas su proceso dalyviais ir patvirtintas VĮ Turto banko generalinio direktoriaus 2025-08-19 įsakymu Nr. P1-230. Procesas nustato aiškius atsakingų darbuotojų veiksmus bei atsakomybes, vykdant projekto valdymo procedūras, suteiks galimybę tikslingai planuoti projektų įgyvendinimui reikalingus išteklius bei tinkamai valdyti projektų valdymo veikloje kylančias rizikas. Standartizuotas projektų valdymas leis užtikrinti efektyvią įgyvendinamų projektų stebėseną ir kontrolę, savalaikį sprendimų priėmimą bei projektų įgyvendinimą, neviršijant nustatytų terminų ir biudžeto, pasiekti ekonominę ar kitas naudas.
Įvertinti vykdomų priemonių, užtikrinančių elektros energijos skirstymo nutraukimų vidutinės trukmės ir dažnumo mažėjimo efektyvumą.
Atlikto vertinimo pagrindu parengti programą ar numatyti veiksmus, užtikrinančius elektros energijos skirstymo nutraukimų vidutinės trukmės ir dažnumo mažėjimą.
Nustatyti Tarnybos tinklų ir informacinių sistemų rizikos ir kibernetinio saugumo atitikties vertinimo ir valdymo tvarką.
Vadovaujantis Vyriausybės nutarimais VĮ Turto bankui valdyti, naudoti ir disponuoti patikėjimo teise perduota 20 nekilnojamojo turto (NT) objektų: 1) 2020-01-15 Nr. 28 – slėptuvės patalpos (unikalus Nr. 1997-5020-0016:0002, 690,67 kv. m, 2020-02-28 perdavimo ir priėmimo aktas (aktas) Nr. A6-1-32/Nr. 60-9-24); 2-3) 2021-03-31 Nr. 191 – ūkiniai pastatai (un. Nr. 1992-0027-8159, 12,84 kv. m; un. Nr. 1992-0027-8115, 50,33 kv. m, 2021-05-11 aktas Nr. 60-9-23); 4) 2020-07-29 Nr. 861 – negyvenamos patalpos (un. Nr. 1992-8010-8038:0002, 18,71 kv. m, 2020-10-14 aktas Nr. 20-A6-1-95/60-9-91); 5-7) 2019-07-10 Nr. 730 – patalpos-sporto klubas (un. Nr. 4400-0513-9997:1503, 272,54 kv. m, 2019-11-18 aktas Nr. A6-526(15.35-23.2)/60-9-139), patalpos-kultūrizmo klubas (un. Nr. 4400-1990-5943:9795, 244,54 kv. m, 2019-10-31 aktas Nr. A6-498(15.35-23.2)/60-9-133), negyvenamoji patalpa (un. Nr. 1987-1000-1012:0012, 33 kv. m, 2019-10-10 aktas Nr. A6-449(15.35-23.2)/60-9-125); 8-9) 2021-09-08 Nr. 730 – rūsys (un. Nr. 1993-0024-9016:0011, 153,41 kv. m) ir sandėlis (un. Nr. 1990-0031-1011, 22,2 kv. m, 2021-09-29 aktas Nr. 60-9-75); 10-15) 2021-11-24 Nr. 962 – garažai (un. Nr. 1991-5000-8014, 267,78 kv. m, un. Nr. 1997-4004-7018, 1437,08 kv. m), sandėliai (un. Nr. 1996-6009-4015, 2120,66 kv. m, un. Nr. 1996-7008-9012, 1661,26 kv. m, un. Nr. 1997-3005-0016, 1001,53 kv. m), katilinė-garažas (un. Nr. 1996-7008-8012, 312,2 kv. m, 2022-04-29 aktas Nr. 60-9-29); 16-17) 2019-07-03 Nr. 682 – parduotuvė (un. Nr. 1999-2018-7014, 2972,52 kv. m, 2019-12-02 aktas Nr. A6-621(15.35-23.2))/60-9-144), pastatas sandėlis (un. Nr. 4400-1025-6670, 128,96 kv. m, 2019-10-31 aktas Nr. A6-518(15.35-23.2))/60-9-134); 18) 2021-03-31 Nr.191 – garažas (un. Nr. 4400-2493-0001, 17,64 kv. m, 2021-12-16 aktas Nr. 60-9-87); 19-20) 2023-08-30 Nr. 696 – patalpos (un. Nr. 1990-0011-9010:0004, 5,26 kv. m, Nr. 1993-0064-1014:0007, 22,72 kv. m, 2023-10-26 aktas Nr. 60-9-75, 2023-11-29 aktas Nr. 60-9-84). Vadovaujantis Vyriausybės 2020-04-08 nutarimu Nr. 354, Kauno m. savivaldybė perėmė savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms funkcijoms įgyvendinti 26 NT objektus (4068,56 kv. m) (2020-04-10, 2020-04-10, 2020-05-15, 2020-08-07 priėmimo-perdavimo aktai Nr. AK-125/Nr.60-20-03, Nr.22.15-TVS2-4, Nr. AK-146/Nr.60-20-06, Nr. AK-280/Nr.60-20-09). Vadovaujantis Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymu, Kauno m. savivaldybės nuosavybėn perimta: 1) gyvenamos patalpos un. Nr. 1992-7019-8011:0008, 50,97 kv. m., 2) 8 ūkiniai pastatai (44/100 d., 13,64 kv. m, un. Nr. 1993-3025-6034; 79/100 d., 19,75 kv. m, un. Nr. 1993-3025-6045; 485/1000 d., 31,53 kv. m, un. Nr. 1990-0012-0112; 16/100 d., 5,28 kv. m, un. Nr. 1992-5005-3057; 55,6 kv. m, 75/100 d., un. Nr. 1993-0057-4027; 28/100 d., 10,64 kv. m, un. Nr. 1993-7011-5024 (2021-03-23 aktas Nr. AK-539/60-20-3); 1/2 d. un. Nr. 1990-6000-9045, 9 kv. m (2021-05-27 aktas Nr. AK-599/60-20-6); 29/100 d., un. Nr. 1990-5007-0038, 17,69 kv. m (2022-02-23 aktas Nr. AK-770/60-20-3); 3) butas (un. Nr. 4400-0853-6052:4730, 51,4 kv. m, 2021-04-13 aktas Nr. AK-560). Savivaldybės tarybos 2023-02-07 sprendimu Nr. T-68 savivaldybės nuosavybėn perimti 7 NT objektai – 16/100 dalių neįrengtos pastogės (un. Nr. 1991-6000-5016:0005, 12,12 kv. m); 578/1000 dalys ūkinio pastato (un. Nr. 1993-5019-5047, 28,9 kv. m); 264/700 dalys ūkinio pastato (un. Nr. 1996-0039-6023, 21,87 kv. m); 22/100 dalys ūkinio pastato (un. Nr. 1992-8001-3026, 4,18 kv. m); butas (un. Nr. 1993-5056-6015:0006, 21,34 kv. m); 20/100 dalių gyvenamojo namo (un. Nr. 1990-5008-0014, 56,86 kv. m), gyvenamasis namas (un. Nr. 1991-3000-2021, 13,24 kv. m). Nuosavybės teisė į šį turtą įregistruota NTR Kauno m. savivaldybės vardu. NTR išregistruota valstybės nuosavybė 23/100 gyvenamojo namo (un. Nr. 1993-0037-6020, 24,41 kv. m, 2020-10-28 susitarimas) ir kambario (un. Nr. 1993-8023-9023:0008, 8,44 kv. m, 2003 m. ši patalpa priskirta prie 4 buto (2022-07-15 raštas Nr. 60-2-723)). VĮ Turto banko duomenimis, dėl 2 butų (un. Nr. 4400-1481-5006:3457, 27,86 kv. m ir 4400-1481-5028:3458, 27,88 kv. m) pateikti dokumentai teismui dėl juridinio fakto nustatymo, kad šis turtas yra valstybės nuosavybė. Savivaldybės tarybos 2022-11-22 sprendimu Nr. T-561 numatytą perduoti turtą (transformatorines (un. Nr. 1998-6003-9020, 50,15 kv. m ir Nr. 1993-5005-8025, 39,18 kv. m), Turto bankas atsisakė perimti ir informavo, kad jos turi būti perduotos Energijos skirstymo operatoriui, o šiluminį mazgą (un. Nr. 1989-0000-9026:0004, 43 kv. m) ir patalpas (un. Nr. 1990-5008-5011:0009, 47,71 kv. m) atsisakė perimti, nes šis NT turėtų būti išformuotas, jo plotą priskiriant prie pastato bendro naudojimo ploto (2023-03-06 raštas Nr. (15.1 Mr) SK4-2699). Nuosavybės teisė į negyvenamas patalpas, esančias Taikos pr. 2 (un. Nr. 0000-0001-0002, 124, 86 kv. m) nėra įregistruota, todėl nėra galimybės jas perduoti VĮ Turto bankui. Savivaldybės duomenimis, toliau bus imtasi veiksmų dėl minėto turto grąžinimo valstybės turto valdytojui bei rengiamas raštas Turto bankui, kad kaip valstybės turto valdytojas kreiptųsi į teismą dėl negyvenamųjų patalpų pripažinimo valstybės nuosavybe. Laukiama informacijos dėl minėto turto perdavimo.
Organizuoti darbo grupės, atsakingos už Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo projekto parengimo posėdį, kuriame bus išdiskutuotos Valstybės kontrolės pateiktos rekomendacijos bei priimti sprendimai dėl jų įgyvendinimo.
Siekiant parengti sveikatos apsaugos ministro įsakymo dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos (LNSS) viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių atitinkamų metų siektinų reikšmių patvirtinimo projektą, kasmet Sveikatos apsaugos ministerijoje yra sudaroma darbo grupė, kuri įvertinusi praėjusių metų asmens sveikatos priežiūros įstaigų (ASPĮ) veiklos rezultatų siektinų reikšmių įvykdymo rezultatus bei atsižvelgdama į visus galiojančius teisės aktus ir kitus dokumentus parengia įsakymo projektą (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-28 įsakymas Nr. V-1218 „Dėl Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, palyginimo pagal veiklos finansinių rezultatų ir veiklos rezultatų vertinimo rodiklių siektinų reikšmių įvykdymą tvarkos aprašo patvirtinimo“). Ministerijos duomenimis, kiekvienas rodiklis, siektina reikšmė bei apskaičiavimo metodika yra išdiskutuojama, siekiant užtikrinti, kad nustatytos rodiklių siektinos reikšmės nesukurtų dviprasmiškų situacijų, o apskaičiavimo metodikos neleistų daryti interpretacijų.Sveikatos apsaugos ministro 2021-08-30 įsakymu Nr. V-1964 patvirtintos LNSS viešųjų ir biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių 2021 m. siektinos reikšmės ir apskaičiavimas, duomenų teikėjai, tačiau veiklos rodikliai, jų siektinos reikšmės ir jų apskaičiavimas nesikeitė. 2022 m. siektinos reikšmės patvirtintos sveikatos apsaugos ministro 2022-09-20 įsakymu Nr. V-1467, kuriame nurodyta, kad rodiklio „Įstaigos sąnaudų darbo užmokesčiui dalis“ 2022 m. siektina reikšmė yra tik stebima, įvykdymas nėra vertinamas ir balai už rodiklio siektinos reikšmės įvykdymą nebus skiriami, o 2023 m. šio rodiklio reikšmė nenustatoma (sveikatos apsaugos ministro 2023-05-30 įsakymas Nr. V-628), nors Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo nuostatos nebuvo pakeistos. Siekiant tobulinti ASPĮ veiklos rezultatų vertinimo sistemą, sveikatos apsaugos ministro 2021-09-16 įsakymu Nr. V-2093 sudaryta darbo grupė 18-osios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano priemonėms įgyvendinti parengė Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo (SPĮĮ) Nr. I-1367 15(1), 15(2), 15(3), 36 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą (2023-06-29 Nr. XIVP-2987), kuriuo siūloma atsisakyti SPĮĮ 15(2) str. 1, 2 ir 4 d. reglamentuojamo LNSS viešųjų įstaigų ir LNSS biudžetinių įstaigų, teikiančių asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir šių įstaigų grupių nustatymo ir pavesti juos nustatyti sveikatos apsaugos ministrui. Priėmus šiuos pakeitimus tikimasi, kad bus užtikrintas sklandesnis, objektyvesnis ir realius poreikius atitinkantis veiklos rezultatų vertinimo rodiklių ir jų siektinų reikšmių nustatymas bei palyginimas.
Atlikti Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodikos (toliau – Metodika) pakeitimą, Metodikoje apibrėžiant kriterijus pagal kuriuos būtų įvertinama, kuriam terminui gali būti išdėstytas vartotojų permokėtų sumų grąžinimas.
Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (toliau – Taryba) 2024 m. sausio 5 d. nutarimu Nr. O3E-3 pakeitė Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodiką, patvirtintą Tarybos 2015 m. sausio 15 d. nutarimu Nr. O3-3 „Dėl Elektros energijos perdavimo, skirstymo ir visuomeninio tiekimo paslaugų bei visuomeninės kainos viršutinės ribos nustatymo metodikos patvirtinimo“. Pakeitimu numatytos sąlygos, kurios vertinamos skaičiuojant investicijų grąžos viršijimo dydžio korekcijos dydį kiekvieniems metams ir tvirtinant preliminarų grąžinimo planą. Grąžinimo laikotarpis numatomas ne ilgesnis nei du reguliavimo periodai.
Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų nustatytų veiklos efektyvumo rodiklių nuolatinę analizę.
Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika, kuri reglamentuoja krašto apsaugos sistemoje vykdomų viešųjų pirkimų efektyvumo vertinimą. Metodikos III skyriuje nustatyti pirkimų sistemos efektyvumo rodikliai (centralizuotiems ir decentralizuotiems pirkimams), skirti vertinti sistemos veiksmingumą ir efektyvumą. Šių rodiklių metiniai rezultatai kasmet iki kovo 1 d. teikiami krašto apsaugos ministrui ar jo įgaliotam asmeniui.
Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kompetencijos įvertinimą.
Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtinta Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo krašto apsaugos sistemoje metodika, kurios IV skyriuje reglamentuotas viešųjų pirkimų procese dalyvaujančių specialistų kasmet atliekamas kompetencijos vertinimas, mokymo poreikių tyrimas bei specialistų mokymo organizavimas.
Parengti KAS viešųjų pirkimų sistemos efektyvumo stebėsenos metodiką, kuri apimtų su viešųjų pirkimų centralizavimo procesu susijusių rizikos veiksnių analizę.
Krašto apsaugos ministro 2019-07-12 įsakymu Nr. V-626 patvirtintos Pirkimų efektyvumo ir skaidrumo vertinimo metodikos II skyriuje nustatyti viešųjų pirkimų centralizavimo ir su šiuo procesu susijusių rizikos veiksnių pagrindiniai aspektai. Šiame skyriuje reglamentuota, kad ministerijos Įsigijimų politikos skyrius atlieka krašto apsaugos sistemos perkančiųjų organizacijų kasmet teikiamos informacijos analizę, atsižvelgiant į šiame skyriuje nustatytus rizikos veiksnius.
Vidaus teisės aktuose bus patvirtinti mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo principai, pagal galiojančių teisės aktų nuostatas patikslinta premijų skyrimo tvarka.
Planuojamuose sandėliavimo paslaugų pirkimuose, pirkimų dokumentuose (pirkimo sutarties bendrosiose ir (ar) specialiosiose sąlygose, techninėje specifikacijoje) nustatyti nuostatas, reglamentuojančias veiklos tęstinumo ir paslaugų teikimo užtikrinimą mobilizacijos, nepaprastosios ar karo padėties metu, tiekėjų darbuotojų įtraukimą į civilinio mobilizacinio personalo rezervą, sudarytų sutarčių įtraukimą į mobilizacijos planą, taip pat veiklos tęstinumo ar rizikų valdymo planų parengimą ir taikymą.
Patvirtinti tolerancijos ribų +/-10 proc. kriterijus ministro įsakymu, jeigu nebus kitaip nurodyta Strateginio valdymo metodikoje ir/ ar kituose teisės aktuose, atsižvelgiant į vykstančias diskusijas dėl Strateginio valdymo metodikos tobulinimo Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijoje.
Žemės ūkio ministras 2024-03-22 įsakymo Nr. 3D-237 “Dėl 2024 metų žemės ūkio ministerijos veiklos plano patvirtinimo ir žemės ūkio ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginio veiklos plano vykdymo 2024 metais” 3.2 punktu patvirtino 2024 m. SVP programų vertinimo kriterijų siektinų reikšmių vykdymo įvertinimui taikomas +/- 10 proc. tolerancijos ribas:“3.2. 2024 m. SVP programų vertinimo kriterijų siektinų reikšmių vykdymo įvertinimui taikomos tokios tolerancijos ribos ir atitinkamai nurodomos priežastys: 3.2.1. kai nepasiekta siektina reikšmė:3.2.1.1. iki 10 proc. laikoma, kad toleruojama riba, ir priežastys neteikiamos arba priežastys teikiamos ir analizuojamos pagal poreikį (neprivaloma);3.2.1.2. 10 proc. ir daugiau – netoleruojama riba, privaloma nurodyti priežastis, gali būti nurodoma, kokių korekcinių veiksmų buvo imtasi. 3.2.2. kai siektina reikšmė viršyta daugiau kaip 10 proc., nurodomos viršijimo priežastys.“
Nustatyti derinimo su finansų ministru ar viceministru procedūros įforminimą, kai nustatoma VVP emisijos suma didesnė (arba mažesnė) už skolinimosi poreikį, numatome Lietuvos Respublikos Vyriausybės skolinimosi valstybės vardu ir skolinantis prisiimtų įsipareigojimų bei valstybės piniginių išteklių valdymo komisijos (komisijos pirmininkas – finansų viceministras), patvirtintos finansų ministro 2012 m. gruodžio 7 d. įsakymu Nr. 1K-417, protokole nustatyti numatomų pasiskolinti atitinkamuose aukcionuose sumų ribas. Tuo atveju, jeigu per praeitą mėnesį aukciono būdu pasiskolintų lėšų suma būtų didesnė (arba mažesnė) už atitinkamu laikotarpiu numatytą pasiskolinti lėšų sumą (nustatytas ribas), nedelsiant būtų rengiamas naujas komisijos posėdis, kurio metu būtų svarstomos, atnaujinamos ir tvirtinamos VVP aukcionuose numatomos pasiskolinti sumos iki einamųjų metų pabaigos.
Parengti Antstolių įstatymo pakeitimo projektą, kuriame būtų nustatyti antstolių skaičiaus nustatymo kriterijai.
2023-06-15 Seimas pritarė Teisingumo ministerijos parengtam Antstolių įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIVP-2862, kuriuo įtvirtinami antstolių skaičiaus nustatymo kriterijai ir teisingumo ministrui suteikiami įgaliojimai patvirtinti antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Šis įstatymo projektas bus svarstomas Seimo 2023 metų rudens sesijoje.
Patikslinti antstolių atestavimo tvarką nustatant aplinkybių, pagal kurias atestuojami antstoliai, vertinimo kriterijus.
Teisingumo ministerija informavo, kad 2022-11-29 Teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-382 patvirtinti Antstolių atestavimo komisijos nuostatai bei Antstolių atestavimo taisyklės, kuriose nustatyti antstolių kvalifikacijos ir profesinių žinių vertinimo kriterijai.
Parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti teisės aktų, reglamentuojančių gerosios valdysenos principų diegimą viešųjų įstaigų, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, veikloje, projektus.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01), kuria įtvirtintas naujas viešųjų įstaigų valdysenos modelis. Įdiegus šį modelį, viešosios įstaigos galės lanksčiau, paprasčiau ir sklandžiau organizuoti savo veiklą, greičiau ir efektyviau priimti valdymo sprendimus, prisidėsiančius prie geresnių veiklos rezultatų.
Sudaryti galimybę rinktis kvalifikacijos tobulinimo renginius iš darbuotojo pareigybę atitinkančių kvalifikacijos tobulinimo programų. Vykdant kasmetinę individualių mokymo poreikių analizę, pareigūnams pateikiamas jų pareigybei ar funkcijai skirtų mokymų sąrašas.
Policijos departamentas informavo, kad kiekviena mokymų (kvalifikacijos tobulinimo) tema ar programa turi nustatytą tikslinę grupę. 2021 m. gruodžio 30 d. įsakymu Nr. 5-V-1169 "Dėl 2022 metų policijos įstaigų darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo plano patvirtinimo" patvirtintas 2022 metų policijos darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo planas .Ši informaciją skelbiama viešai, ją gali rasti kiekvienas darbuotojas. Taip pat 2022 m. buvo vykdomas individualizuotas kvalifikacijos tobulinimo poreikių surinkimas, kada kiekvienas pareigūnas savitarnos modulyje, galėjo rinktis mokymus iš temų priskirtų jo vykdomoms funkcijoms.
Kartu su VRM ir Viešojo valdymo agentūra įvertinti valstybės institucijų darbuotojų ugdymo modelio (mechanizmo) papildymo (patikslinimo) galimybes ir nustatyti galimas priemones (būdus), kaip būtų galima sistemiškai stiprinti valstybės institucijose dirbančių darbuotojų teisinio reguliavimo poveikio vertinimo kompetencijas.
Peržiūrėti Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politiką, finansų kontrolės taisykles ir jas koreguoti, tikslu užtikrinti savalaikį nematerialiojo turto pripažinimą nereikalingu ir netinkamu naudoti.
Nematerialiojo turto pripažinimo nereikalingu ir netinkamu naudoti procesas užtikrinamas laiku atliekant metinę šio turto inventorizaciją, kurios eiga nustatyta fondo valdybos direktoriaus 2017-12-31 įsakymu Nr. V-677 patvirtintos Fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos III skyriuje „Nematerialusis turtas“ poskyryje „Nematerialiojo turto inventorizacija“. Direktoriaus įsakymu paskirta komisija kiekvienais metais (lapkričio-gruodžio mėn.) nustatytais terminais atlieka turto (įskaitant nematerialiojo) inventorizaciją ir pateikia siūlymus direktoriui dėl šios inventorizacijos rezultatų tvirtinimo. Direktoriaus priimtų sprendimų pagrindu rengiamas Inventorizacijos komisijos pasiūlymų įgyvendinimo planas, kuriame nurodomas priemonių įgyvendinimo terminas, atsakingi asmenys ir informacija apie priemonės įgyvendinimą. Atlikdami fondo 2019 metų finansinį (teisėtumo) auditą įsitikinome, kad fondo valdybos direktoriaus įsakymais buvo nurašytas nereikalingu arba netinkamu naudoti pripažintas turtas.2020 m. nematerialiojo turto inventorizacija bus vykdoma remiantis direktoriaus 2020-11-27 įsakymu Nr. V-621, kurio 4.3.4 p. nurodyta vietinėms inventorizacijos komisijoms nustatyti, ar yra nematerialiojo turto, kuris neatitinka šio turto pripažinimo kriterijų, taip pat nenaudojamo nematerialiojo turto ir tokį turtą įrašyti į atskirus inventorizacijos aprašus-sutikrinimo žiniaraščius. Fondo valdyba 2020-10-06 įsakymu Nr. V-508 patvirtino Fondo administravimo įstaigų vidaus kontrolės politiką, kurios 9.3 p. nurodytas vienas iš principų, susijęs ir su nematerialiojo turto tinkamu valdymu: veiklos rezultatų peržiūra – reguliarus fondo administravimo įstaigų veiklos atitikties tikslams (rodikliams) nustatymas, veiklos procesų teisėtumo, ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo vertinimas, ataskaitinio laikotarpio veiklos rezultatų palyginimas su planuotais ir (arba) pateiktais praėjusio ataskaitinio laikotarpio ataskaitose, taip pat priemonių, mažinančių galimų klaidų kiekį, neatitikimų, apgaulių ir kitų neteisėtų veikų mastą, įgyvendinimas (kontroliniai sąrašai, viešųjų pirkimų procedūrų, dokumentų, įrašų patikrinimai, turto inventorizacija).
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. balandžio 7 d. nutarimo Nr. 388 „Dėl Informacijos ir ataskaitų, susijusių su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu ir teikiamų Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir Europos aplinkos agentūrai rengimo ir teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo projektą, nustatant prievolę institucijoms teikti reikalingus konkrečius įvesties duomenis (pagal Aplinkos apsaugos agentūros parengtą įvesties duomenų pagal ūkio sektorius sąrašą) išmetamų į aplinkos orą teršalų apskaitai vykdyti ir prognozėms rengti.
Aplinkos ministerija informavo, kad vykdant šią rekomendaciją, išsamiai įvertintas Aplinkos apsaugos agentūros 2023-06-02 raštu Nr. 36.2-A4E-5805 „Dėl valstybinio audito rekomendacijų vykdymo“ pagal VK (2022-06-10 ataskaitą Nr. VAE-6) rekomendaciją Nr. 2.2 „Parengti trūkstamų įvesties duomenų, reikalingų vykdyti iš atskirų ūkio sektorių išmetamo teršalų kiekio apskaitą aukštesniu tikslumo metodu, sąrašą“ parengtas sąrašas, o taip pat Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 m. balandžio 7 d. nutarimo Nr. 388 (toliau – Nutarimas) ir juo patvirtinto Informacijos ir ataskaitų, susijusių su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu ir teikiamų Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir Europos aplinkos agentūrai, rengimo ir teikimo tvarkos aprašo (toliau – Aprašas) nuostatos dėl jų nepakankamumo užtikrinti teisinį pagrindą rinkti ir teikti išsamesnei nacionalinei oro teršalų apskaitai ir prognozėms trūkstamus reikalingus duomenis. Nutarimo 2 punkte nurodytiems subjektams – Apraše nurodytoms valstybės institucijoms, valstybės ir savivaldybių įstaigoms, valstybės ir savivaldybių įmonėms, viešosioms įstaigoms, tvarkančioms valstybės registrus (kadastrus), žinybinius registrus, valstybės informacines sistemas ir kitas informacines sistemas, taip pat valdančioms informaciją atliekant teisės aktų joms nustatytas funkcijas – pavesta tvarkyti Europos Sąjungos teisės aktuose nurodytą informaciją, susijusią su ES aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu, teikti informaciją ar pagal ją parengtas ataskaitas Europos Komisijai, Europos cheminių medžiagų agentūrai ir (arba) Europos aplinkos agentūrai (toliau – ataskaitos). Nutarimo 3 punktu pavesta Nutarimo 2 punkte nurodytiems subjektams su Europos Sąjungos aplinkos sektoriaus teisės aktų įgyvendinimu susijusią informaciją teikti Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijai arba jos įgaliotai įstaigai ir kitoms Apraše nurodytoms ir ataskaitas rengiančioms institucijoms.Aprašo 3 punkte nustatyta, kad ataskaitas pagal kompetenciją teikia Aprašo priede nurodytos ministerijos ir kitos valstybės institucijos ir įstaigos (toliau – institucijos, atsakingos už ataskaitų teikimą). Pagal Aprašo 5 punktą, institucijos, atsakingos už ataskaitų teikimą, be kita ko, tvirtina klausimynus ar formas, pagal kurias Aprašo priede nurodytos valstybės institucijos ir kitos įstaigos (toliau – informaciją ataskaitoms parengti teikiančios institucijos) teikia ataskaitoms parengti reikalingą ir jų tvarkomą informaciją, o 6 punktu pavesta informaciją ataskaitoms parengti teikiančioms institucijoms šią informaciją institucijoms, atsakingoms už ataskaitų teikimą, teikti pagal patvirtintus klausimynus ar formas. Aprašo 8 punkte nustatyta, kad pasikeitus ataskaitų teikimo reikalavimams ar paaiškėjus, kad informacijos, kurios reikia ataskaitoms rengti, nėra arba reikia papildomos informacijos, informaciją ataskaitoms parengti teikiančios institucijos turi imtis neatidėliotinų priemonių, kad tokia informacija būtų surinkta ir pateikta institucijoms, atsakingoms už ataskaitų teikimą.Atsižvelgiant į nurodytas ir kitas susijusias Nutarimo ir Aprašo nuostatas, laikome, kad teisinis pagrindas informaciją ataskaitoms parengti teikiančioms institucijoms rinkti ir teikti nacionalinei oro teršalų apskaitai ir prognozėms trūkstamus reikalingus duomenis ir VK rekomendacijoje nurodytai prievolei vykdyti yra pakankamas, todėl Nutarimo šiuo metu nėra poreikio keisti.Duomenų, reikalingų į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaitai vykdyti TIER2 ir aukštesniu lygiu, teikimo forma patvirtinta Aplinkos apsaugos agentūros 2024-06-21 įsakymu Nr. AV –133 “ Dėl duomenų teikimo formos patvirtinimo“.
Įtvirtinti pareigą fiksuoti pasikartojančius smurto artimoje aplinkoje atvejus SKPC žurnale, monitoringuojant pasikartojimo priežastis ir atsižvelgiant į tai taikyti individualų pagalbos planą, pasitelkus tinkamų tarpinstitucinių partnerių tinklą.
Specializuotos kompleksinės pagalbos centrų veiklos apraše, patvirtintame 2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 "Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo" įtvirtintas Pakartotinio smurto artimoje aplinkoje atvejo apibrėžimas , anketoje bei žurnale ši informacija yra fiksuojama.Jeigu nustatoma, kad asmuo kreipėsi pakartotinai (t. y. per 24 mėn. laikotarpį), konsultantas šį faktą pažymi anketoje bei turi galimybę peržiūrėti asmens bylos duomenis už 24 mėn., taip pat, informaciją, kokia pagalbą ir (ar) paslaugos jam buvo suteiktos. Siekiant išvengti pagalbos ir (ar) paslaugų dubliavimo, pagal galimybes išsiaiškinamos pakartotinio smurto priežastys, demografiniai duomenys, aplinkybės, ar smurto artimoje aplinkoje pavojų keliantis asmuo yra tas pats asmuo, įvertinami individualūs asmens poreikiai. Pagal poreikį siūlomos papildomos specializuoto psichologo ar specializuota teisininko pagalba (pavyzdžiui, ieškiniui pateikti). Jeigu SKPC siūlomų pagalbų nepakanka, pasitelkiamas tarpinstitucinių partnerių tinklo teikiamos paslaugų galimybės ir asmuo, pagal individualius poreikius, nukreipiamas reikiamai paslaugai gauti (pavyzdžiui, apgyvendinimui, užimtumui ir pan.).
Peržiūrėti esamus infrastruktūros projektų įgyvendinimo stebėsenos įrankius ir jų naudojamus duomenis.
AB "Energijos skirstymo operatorius" informavo, kad peržiūrėti Bendrovės infrastruktūros projektų įgyvendinimo įrankiai ir jų naudojami duomenys. Identifikuotos sistemos ir jų duomenys, kurie būtini tinkamam infrastruktūros projektų įgyvendinimo sekimui. Identifikuotos tobulintinos vietos.
Sertifikuoti projektų vadovus pagal tarptautinius projektų valdymo standartus.
VĮ Ignalinos atominė elektrinė informavo, kad Projektų valdymo proceso tobulinimas - tai nuolatinė ir viena iš prioritetinių Įmonės veiklų, į kurią nuo 2023 m. Įmonėje žiūrima sistemiškai. Įmonėje įsteigtas naujas Projektinės veiklos vadovo etatas, kuriame įdarbintas Project Management Profesional (toliau - PMP), bei kitus Project Management Institute (toliau - PMI) išduodamus sertifikatus bei didelę projektinio valdymo patirtį turintis darbuotojas. Įmonėje sukurtas PMO, kuriam vadovauja PMP sertifikatą bei didelę metodinių priemonių kūrimo ir taikymo praktiką turinti darbuotoja. Be 12 jau gavusių PMP sertifikatus Įmonės darbuotojų, atsižvelgiant į jau baigtus ir naujai pradedamus eksploatacijos nutraukimo projektus, Įmonėje įdarbinti dar 2 PMP sertifikatą turintys projektų vadovai. Be šių sertifikatų, tiek projektų vadovai, tiek komandos nariai dalyvauja tiksliniuose kituose su projektų valdymų susijusiuose mokymuose, pvz. FIDIC sutarčių valdymas, įvairių PMI apibrėžtų pagrindinių projektų valdymo žinių sričių tobulinimas.
Įpareigoti Socialinių paslaugų priežiūros departamentą sistemingai ir nuolatos vertinti SKPC pagalbos teikimo procesus, veiklos kokybę ir rezultatus, užtikrinti bendrą SKPC pagalbos teikimo ir veiklos kokybės palaikymo sistemą.
2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 patvirtinta Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos apraše ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklėse, Socialinių paslaugų priežiūros departamentas įpareigotas vertinti specializuotos kompleksinės pagalbos veiklos kokybę ir rezultatus. Ministerija informavo, kad SPPD nuolat dalyvauja SADM organizuojamose konsultacijose SKPC, taip pat individualiai teikia konsultacijas SKPC jiems iškylančiais klausimais, SPPD iš finansuojamų SKPC kas ketvirtį renką finansinę ir veiklos ataskaitinę informaciją pagal teisės aktų nustatytus reikalavimus, o iš visų akredituotų SKPC – kas pusmetį renka veiklos informaciją pagal teisės aktų nustatytus reikalavimus, kurią susistemintą perduoda SADM.
Nustatyti mechanizmą, kad viešiesiems geriamojo vandens tiekėjams ir nuotekų tvarkytojams už nevalytų ar nepakankamai išvalytų nuotekų išleidimą į aplinką būtų taikomos realios sankcijos už licencijuojamos veiklos sąlygų pažeidimą.
Reglamentuoti išmokų permokų, susidariusių dėl Registro duomenų tikslinimo, įskaitymo ir išieškojimo procesą bei sukurti ir įdiegti programinę įrangą
Priemonė susijusi su permokėtų išmokų susigražinimu, kai dėl nuo draudėjo priklausančių priežasčių (pvz., patikslinus duomenis apie asmens draudžiamąsias pajamas per praėjusį laikotarpį) susidaro socialinio draudimo išmokų permoka. Remiantis Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 21 str. 3 d., ši permoka išieškoma taikant priverstinio išieškojimo būdus. Siekiant automatizuoti tokių permokų išieškojimą, Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos direktoriaus 2020-05-12 įsakymu Nr. V-197 buvo sudaryta darbo grupė iš Pašalpų ir nedarbingumo kontrolės, Pensijų, Registrų tvarkymo, Įmokų administravimo, Fondo finansų ir apskaitos, Teisės, Veiklos stebėsenos ir kontrolės, Veiklos planavimo ir pokyčių valdymo bei Informacinės sistemos plėtros skyrių atstovų. Grupei pavesta nustatyti proceso eigą, parengti ir pateikti programinės įrangos užsakymus, išspręsti klausimus, kurie specialistai teritoriniuose skyriuose atliks išmokų permokų išieškojimo veiksmus, peržiūrėti ir pakeisti darbo procedūras. 2021 m. pradėti rengti užsakymai reikalingiems programiniams pakeitimams atlikti, kurie (visi ar dalimis) iki 2021-12-31 bus perduoti rangovams vykdyti. Priemonės tolesnio įgyvendinimo eigos toliau nestebėsime, kadangi rekomendacija įgyvendinta, išmokų permokų išieškojimas teisės aktų nustatyta tvarka yra vykdomas, o ši VSDF valdybos suplanuota priemonė skirta darbo procesams efektyviau organizuoti juos automatizuojant.
Nustatyti motyvuojančius ir ambicingus valstybei nuosavybės teise priklausančių kelių valdymo efektyvumo rodiklius.
Parengti valstybinės ir vietinės reikšmės kelių perdavimo planą
LR susisiekimo ministro 2021-12-20 įsakymu Nr. 3-565 „Dėl Valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių perdavimo plano patvirtinimo“ patvirtintas Valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių perdavimo planas.
Parengti ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei pateikti Vyriausybės nutarimo projektą dėl Vaistinių preparatų ir vaistinių prekių pardavimo (išdavimo) vaistinėse gyventojams ir vaistinių preparatų kainų pokyčio statistinių tyrimų atlikimo.
Patvirtintas Vyriausybės 2023-12-20 nutarimas Nr. 975 „Dėl vaistinių preparatų ir vaistinių prekių pardavimo (išdavimo) vaistinėse gyventojams ir vaistinių preparatų kainų pokyčių statistinių tyrimų atlikimo“.Nuolatinius vaistinių preparatų ir vaistinių prekių pardavimo (išdavimo) vaistinėse gyventojams ir vaistinių preparatų kainų pokyčių statistinius tyrimus pavesta atlikti Valstybės duomenų agentūrai. Iki 2025-05-01 nustatyta atlikti bandomuosius statistinius tyrimus (atlikti per 12 mėn. nuo duomenų gavimo iš vaistinių dienos – vaistinės iki 2024-05-01 pateikia 2023 m. ir 2024 m. I–II ketvirčių duomenis pagal Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus nustatytą tvarką).
Patikslintas Valstybinės reikšmės kelių pažaidų matavimo ir nustatymo tvarkos aprašas pagal Valstybės kontrolės rekomendacijas.
2021 m. spalio 7 d. įsakymu Nr. VE-179 patvirtintas Tyrimų vykdymo veiklos vadovas: valstybinės reikšmės kelių su asfalto danga pažaidų matavimas ir nustatymas.
Esant poreikiui atlikti esamų ir būsimų sutarčių sąlygų atnaujinimą.
Įgyvendinant priemonę nuo 2024 m. lapkričio 11 d. pirkimuose pradėtos taikyti atnaujintos ilgalaikių bei objektinių rangos darbų sutarčių sąlygos. Atnaujinta nuostata dėl pašalinimo pagrindų taikymo subrangovams. Šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti, kad sutarties vykdymo laikotarpiu rangovas galėtų pasitelkti tik patikimus subrangovus darbams atlikti ir užtikrinti, kad subrangovai turėtų tinkamą kvalifikaciją.
Patikslinti Rekonstruotinų ir kapitaliai remontuotinų valstybinės reikšmės kelių ruožų vertinimo ir prioritetinės eilės sudarymo metodiką reikalavimu - jei atliekami objektų prioritetinių eilių pakeitimai, tai turi būti pagrindžiama.
Parengta ir 2021-04-28 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE-72 patvirtinta Rekonstruotinų ir remontuotinų valstybinės reikšmės kelių ruožų vertinimo ir prioritetinės eilės sudarymo metodika. Patvirtintos metodikos I skyriuje „Bendrosios nuostatos“ nustatyti prioritetinių eilių keitimo pagrindai ir laikotarpiai.
Parengti ir patvirtinti saugomų valstybės rezervo susisiekimo atsargų kokybės ir saugumo reikalavimus ir numatyti tinkamumo naudoti terminus.
Remontuotinų kelių ruožų atranka bus atliekama pagal Rekonstruotinų ir kapitaliai remontuotinų valstybinės reikšmės kelių ruožų vertinimo ir prioritetinės eilės sudarymo metodiką, užtikrinant kelio objektų eilių sudarymą ir jų aktualumą atsižvelgiant į kelio ruožų, statinių ir sankryžų juose būklės vertinimus.Pėsčiųjų ir dviratininkų takų įrengimo atranka bus atliekama pagal Pėsčiųjų ir dviratininkų infrastruktūros įrengimo prioritetinės eilės sudarymo metodiką, užtikrinant pėsčiųjų ir dviratininkų infrastruktūros įrengimo eilės sudarymą ir jos aktualumą atsižvelgiant į infrastruktūros poreikio vertinimus.
2021-11-09 LAKD direktoriaus įsakymu Nr. VE-206 patvirtinta Pėsčiųjų ir dviratininkų infrastruktūros rekonstravimo ir remonto prioritetinė eilė.
Patikslintas Vykdomų statinio statybos techninės priežiūros sutarčių patikrų vietoje tvarkos aprašas.
Audituotas subjektas informavo, kad: 1. 2021-07-08 buvo pasirašytos 7 (atskirai su kiekvienu tiekėju) atnaujintos preliminarios statybos darbų techninės priežiūros paslaugų sutartys, pagal kurias pagal poreikį yra sudaromos pagrindinės sutartys konkretiems objektams. Šios preliminarios statybos darbų techninės priežiūros paslaugų sutartys yra sudarytos ekonominio naudingumo kriterijų pagrindu, peržiūrėtos ir sugriežtintos techninių prižiūrėtojų atsakomybės, peržiūrėtos ir apibrėžtos baudos už paslaugų netinkamą vykdymą.2. 2021rugpjūčio 10-11 d. buvo pasirašytos 5 (pagal 5 pirkimo dalis) naujos statybos darbų techninės priežiūros paslaugų sutartys mažos vertės (iki 145 tūkst. Eurų be PVM) objektams. Šios sutartys yra sudarytos mažiausios kainos kriterijaus pagrindu bei teritoriniu principu. Sutartyse numatytos griežtos techninių prižiūrėtojų atsakomybės, apibrėžtos baudos už paslaugų netinkamą vykdymą.3. 2021 m. III-IV ketvirtį vyko kontrolinių laboratorinių tyrimų ir bandymų viešųjų pirkimų procedūros dinaminės pirkimų sistemos pagrindu. Įvertinus tiekėjų kvalifikaciją, 2021 m. gruodžio mėn. buvo pradėtos pagal poreikį pasirašyti sutartys dėl kontrolinių laboratorinių tyrimų ir bandymų paslaugų teikimo. Šios sutartys pasirašytos atskiroms pagal atliekamų bandymų specifiką sudarytoms kontrolinių laboratorinių tyrimų ir bandymų grupėms, mažiausios kainos kriterijaus pagrindu. Sutartyse numatyti konkretūs, technologiškai pagrįstai trumpi kontrolinių laboratorinių tyrimų ir bandymų atlikimo terminai, tvarka, numatytos griežtos atsakomybės ir apibrėžtos baudos už paslaugų netinkamą vykdymą.
Atnaujinti kryptis ir priemones esamai valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros būklei gerinti.
Audituotas subjektas informavo, kad 2022 m. birželio 30 d. susisiekimo ministro įsakymu Nr. 3-340 patvirtintos Valstybinės reikšmės kelių priežiūros ir plėtros 2022-2035 m. strateginės gairės.
Seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikio bei apimties vertinimas
TM 2022-04-07 informavo, kad atlikus Seniūnų atliekamų notarinių veiksmų statistikos analizę, prieita išvados, kad seniūnų atliekami notariniai veiksmai yra atliekami pakankamai dažnai; tai rodo, kad visuomenei reikalingos tokio pobūdžio paslaugos. Ypač tai aktualu vietovėse, kuriose nėra įsikūrusių notarų biurų.
Parengti Civilinės saugos įstatymo pakeitimą ir reglamentuoti krizinių situacijų valdymą.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio V skyriuje “Krizės valdymas” reglamentuotas krizinių situacijų valdymas. Krizinių situacijų sąvokos nustatytos šio įstatymo 2 straipsnyje.
Parengti kultūros paveldo apsaugos numatomo teisinio reguliavimo koncepciją (keičiant šiuo metu galiojantį nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos teisinį reglamentavimą įstatyme), kurioje, be kitų prioritetų būtų apibrėžtas ir patrauklaus finansinio skatinimo mechanizmas.
Ministerija informavo, kad Seime įregistruotas Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIVP-2932, ir jame Kultūros ministerijos siūlymu nustatyta, kad mokesčiu neapmokestinamas nekilnojamasis turtas, už kurį mokestį moka fizinis ar juridinis asmuo, kai nekilnojamasis turtas (arba jo dalis) yra registruotas Kultūros vertybių registre, kaip kultūros paveldo objektas, yra naudojamas kultūros paslaugoms teikti ir jį valdantis fizinis ir juridinis asmuo yra sudaręs apsaugos sutartį, nurodytą Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatyme, ir galiojusią visą mokestinį laikotarpį. Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nauja redakcija 2024-06-24 buvo pateikta Vyriausybei (TAIS 23-14396(3). Šiame projekte Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nuostatos suderintos su Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo Nr. X-233 pakeitimo įstatymo projektu Nr.XIVP-2932. Šio įstatymo projekto 47 straipsnyje "Kompensavimas nekilnojamojo kultūros paveldo objekto valdytojams" taip pat yra nustatytas naujas kompensavimo už kultūros paveldo objekto tvarkybą reglamentavimas. Priėmus naują Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo redakciją, bus peržiūrėti poįstatyminiai teisės aktai, tarp jų ir Privačios nuosavybės – prieinamų visuomenei lankyti valstybės saugomų nekilnojamojo kultūros paveldo objektų tvarkomųjų paveldosaugos darbų išlaidų kompensavimo tvarkos aprašas.
Vertinimas, ar antstolio vykdymo išlaidų dydžiai, notaro atlyginimo įkainiai ir šių dydžių bei įkainių nustatymo tvarkos atsižvelgiant į įstatymuose nustatytus kriterijus, turėtų būti tvirtinami Lietuvos Respublikos Vyriausybės.
TM informavo, kad įgyvendinant šią priemonę ministerija kreipėsi į Finansų ministeriją ir Socialinės apsaugos ir darbo ministeriją dėl nuomonės apie institucijas, kurios turėtų būti atsakingos už vykdymo išlaidų ir notarų įkainių tvirtinimą bei jų tvarkos nustatymą, pasiūlydama trys galimas sprendimų alternatyvas (Teisingumo ministerijos 2021-03-03 raštas Nr. (1.16E) 7R-1212). Abi ministerijos pritarė alternatyvai, kad tinkamiausia institucija vykdymo išlaidų dydžiams ir notarų įkainiams tvirtinti yra Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Tokiam sprendimui pritaria ir Teisingumo ministerija. Šiam sprendimui įgyvendinti 2022 metais – kaip ir numatyta priemonių įgyvendinimo plane - bus parengti Antstolių įstatymo ir Notariato įstatymo pakeitimų projektai
Esant būtinumui, tikslinti Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodikos nuostatas.
Priimtas 2023-12-29 teisingumo ministro įsakymas Nr. 1R-401 „Dėl teisingumo ministro 2006 m. gruodžio 28 d. įsakymo Nr. 1R-481 „Dėl Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, kuris nustato Notariato įstatymo 6 str. 1 d. įtvirtintų notarų skaičiaus nustatymo kriterijų taikymo, notarų veiklos teritorijų nustatymo, poreikio, susijusio su notarų skaičiumi ir jų veiklos teritorija, vertinimo ir notarų buveinių steigimo tvarką.
Atlikti vertinimą, ar Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodika nustato optimalų notarų skaičių.
Teisingumo ministerija informavo, kad Vyriausybės 2023-01-25 nutarimu Nr. 59 patvirtintoje Notarų atlyginimo dydžių (įkainių) nustatymo metodikoje yra įtvirtintas teisinio reguliavimo stebėsenos mechanizmas, kuris sudaro sąlygas stebėti įkainių pokyčio pasekmes notariato sistemai ir notarų paslaugų prieinamumui šalies regionuose bei laiku imtis būtinų reguliavimo priemonių. Vyriausybės 2023-06-28 nutarimu Nr. 498 nuo 2023-10-01 įsigaliojo nauji notarų atlyginimo dydžiai, kurie turės įtakos notarų pajamoms ir notarų prieinamumui (ypač šalies regionuose). Atliktas vertinimas, ar Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodika nustato optimalų notarų skaičių. Vėliau priimtas 2023-12-29 teisingumo ministro įsakymas Nr. 1R-401 „Dėl teisingumo ministro 2006-12-28 įsakymo Nr. 1R-481 „Dėl Notarų gyventojams teikiamų teisinių paslaugų poreikių vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, kuriuo patvirtinta Notarų skaičiaus, jų buveinių ir veiklos teritorijų nustatymo metodika.
Pagal atliktą vertinimą nustatyti optimalų notarų skaičių.
Teisingumo ministerija informavo, kad įvertinus 2022 m. ir 2023 m. notarų pajamų, gautų atliekant notaro funkcijas, statistinius vidurkius, remiantis Metodikos nuostatomis, 2024-06-18 buvo apskaičiuotas optimalus notarų skaičius Lietuvoje - 245.
Parengti Notariato įstatymo pakeitimo projektą, kuriuo būtų nustatyti reikalavimai el. erdvėje skelbiamai informacijai apie notarinius veiksmus.
Teisingumo ministerija informavo, kad 2022-12-20 priimtas Notariato įstatymo Nr. I-2882 3, 4, 6, 6(2), 8, 10(1), 10(3), 10(4), 19, 20, 22, 22(1), 24, 27(1), 28, 46, 60 ir 62 straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo 28(2) straipsniu ir VII skyriumi bei 9, 10 ir 10(2) straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas Nr. XIV-1714. Šio įstatymo 8 straipsnyje įtvirtinti reikalavimai dėl informacijos apie notarinius veiksmus viešą skelbimą.
Atlikti vertinimą, ar teisės aktuose, nustatančiuose privalomą notarinį patvirtinimą, nėra įtvirtinta perteklinių (nereikalingų) notarinių veiksmų.
TM papildė informaciją apie notarinių veiksmų privalomumo pagrįstumo įvertinimą. Ministerija informavo, kad:Teisės aktais nustatytos 44 notarinių veiksmų grupės, iš kurių 13 notarinių veiksmų grupių yra neprivalomojo pobūdžio. Buvo įvertintas visų privalomų notarinių veiksmų tikslingumas (peržiūrėti ir įvertinti 241 teisės aktas). Iš privalomų notarinių veiksmų yra siūloma atsisakyti 11 veiksmų
Patikslinti antstolių ir notarų veiklos patikrinimų tvarkas nustatant patikrinimų apimtis, sprendimo atlikti neeilinius patikrinimus priėmimo kriterijus bei patikrinimų metu nustatytų trūkumų pašalinimo kontrolės mechanizmą.
Teisingumo ministerija informavo, kad 2022-03-30 ir 2022-11-29 teisingumo ministro įsakymais Nr. 1R-106 „Dėl teisingumo ministro 2004-11-15 įsakymo Nr. 1R-282 „Dėl Notarų veiklos tarnybinės priežiūros taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“ ir Nr. 1R-382 „Dėl teisingumo ministro 2002-12-30 įsakymo Nr. 400 „Dėl Antstolių viešo konkurso komisijos nuostatų, Antstolių viešo konkurso tvarkos aprašo, Antstolių veiklos tikrinimo tvarkos aprašo, Antstolių informacinės sistemos nuostatų, Antstolių atestavimo komisijos nuostatų ir Antstolių atestavimo taisyklių patvirtinimo“ patikslintos antstolių ir notarų veiklos patikrinimų tvarkos, kuriose nustatytos patikrinimų apimtys, sprendimų atlikti neeilinius patikrinimus priėmimo kriterijai bei patikrinimų metu nustatytų trūkumų pašalinimo kontrolės mechanizmas.
Siekiant nustatyti tikrąją viktimizacijos būklę, jos lygį, atlikti nacionalinį viktimologinį (viktimizacijos) tyrimą.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 2021 m. atliktas Lietuvos gyventojų nuomonės tyrimas, kurio metu vertinta gyventojų viktimologinė patirtis. Ministerijos užsakymu gyventojų apklausą atliko rinkos ir viešosios nuomonės tyrimo bendrovė „Spinter tyrimai“. Individualių interviu būdu visose šalies savivaldybėse apklaustas 5021 respondentas nuo 15 iki 75 metų. Viktimologinės patirties tyrimo rezultatai pateikti Ataskaitoje apie viešojo saugumo būklę Lietuvoje 2005–2021 m., kuri paskelbta VRM interneto svetainėje (www.vrm.lt)
Parengti ir patvirtinti sveikatos apsaugos ministro 2000-12-14 įsakymo Nr. 730 „Dėl Vaikų ir paauglių psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reikalavimų aprašo patvirtinimo“ keitimo projektą, kuriame būtų aiškiai reglamentuoti psichosocialinės reabilitacijos paslaugų teikimo reikalavimai žalingai vartojantiems ar priklausomybę turintiems vaikams ir paaugliams, numatyti pacientų vertinimo reikalavimai.
2025-01-23 įsigaliojo Sveikatos apsaugos ministro 2000-12-14 įsakymo Nr. 730 „Dėl Vaikų ir paauglių psichikos sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reikalavimų aprašo patvirtinimo“ pakeitimai (2025-01-22 įsakymas Nr. V-40), kuriais reglamentuoti vaikų ir paauglių psichosocialinės reabilitacijos paslaugų teikimo reikalavimai.
Įteisinti vienuolika naudojamų informacinių sistemų (registrų, kadastrų) šiais terminais: iki 2018-12-31 (trys), iki 2019-07-31 (keturias), iki 2019-12-31 (dvi), iki 2020-01-01 (vieną), iki 2021-01-01 (vieną). Vieną IS - likviduoti.
Žemės ūkio ministerija iki 2023-12-31 įteisino 10 informacinių sistemų iš vienuolikos, viena informacinė sistema likviduota. Žemės ūkio ministro 2022-04-12 įsakymu Nr. 3D-244 pakeistas Gyvulių veislininkystės informacinės sistemos pavadinimas į Ūkinių gyvūnų veislininkystės informacinę sistemą. Atsižvelgiant į tai, žemės ūkio ministro 2022-08-23 įsakymu Nr. 3D-510 patvirtinta atnaujinta Ūkinių gyvūnų veislininkystės informacinės sistemos specifikacija ir 2023-12-04 pasirašytas informacinės sistemos priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas Nr. 1B-214. Pagal Nacionalinę maisto kokybės sistemą pagamintų produktų (NKP) gamybos modulį sukurta Žemės ūkio ir maisto produktų sertifikavimo informacinė sistema (2023-12-27 informacinės sistemos priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas Nr. 1B-231) (patalpinta www.registrai.lt).
Parengti situacinės prevencijos organizavimo policijos įstaigose tvarką.
2021 m. gruodžio 31 d. Lietuvos policijos generalinio komisaro įsakymu Nr. 5-V-1183 „Dėl Situacijų prevencijos organizavimo apskričių vyriausiuosiuose policijos komisariatuose aprašo patvirtinimo“ buvo patvirtintas Situacijų prevencijos organizavimo apskričių vyriausiuosiuose policijos komisariatuose aprašas, kuris nustato situacijos analizės pagrindu tam tikroje teritorijoje identifikuotų problemų sprendimui nukreiptų prevencinių priemonių planavimą ir įgyvendinimą apskričių vyriausiųjų policijos komisariatų (toliau – apskr. VPK) policijos komisariatų ir Alytaus, Marijampolės, Utenos ir Tauragės apskr. VPK Veiklos skyrių prižiūrimose teritorijose bei įvykdytų priemonių veiksmingumo vertinimą.
Nustatyti saugomų valstybės rezervo susisiekimo atsargų saugojimo sąlygų patikrinimų procedūras.
Priimti sprendimą dėl poreikio teisės aktuose nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų priimami sprendimai dėl drausmės bylos iškėlimo antstoliams ir notarams.
Teisingumo ministerija informavo, kad teisingumo ministro 2022-11-28 įsakymu Nr. 1R-380 pakeistos antstolių drausmės bylų iškėlimo ir nagrinėjimo taisyklės, nustatant drausmės bylos iškėlimo pagrindus (kriterijus). Teisingumo ministro 2023-01-16 įsakymu Nr. 1R-18 priimti notarų garbės teismo nuostatų pakeitimai, nustatant drausmės bylos notarams iškėlimo pagrindus (kriterijus).
Priimti sprendimą dėl tikslingumo į notarų atestavimo komisiją įtraukti kitų institucijų atstovus.
Parengtas Lietuvos Respublikos notariato įstatymo Nr. I-2882 3, 4, 6, 6(2), 8, 10(1), 10(3), 10(4), 19, 20, 22, 22(1), 24, 27(1), 28, 46, 60 ir 62 straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo 28(2) straipsniu ir VII skyriumi bei 9, 10 ir 10(2) straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas (TAIS Reg. Nr. 22-8053(2)) Notariato įstatymo projektas. 22 straipsniu keičiamame Notariato įstatymo 73 straipsnyje siūloma nustatyti, kad į Notarų atestacijos komisiją skiriamas vienas teisingumo ministro siūlomas narys, kuris turi būti teisės krypties socialinių mokslų daktaras arba teisėjas.
Parengti Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro ir Lietuvos policijos generalinio komisaro 2014 m. gruodžio 8 d. įsakymo Nr. I-2701 5-V-1061 „Dėl policijoje atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašo patvirtinimo“ projektą.
Parengtas naujos redakcijos Policijoje atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro ir Lietuvos policijos generalinio komisaro 2014 m. gruodžio 8 d. įsakymu Nr. 5-V-1061 „Dėl Policijoje atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašo patvirtinimo“, projektas Generalinei prokuratūrai pateiktas derinti Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos 2022-05-30 raštu Nr. 5-S-10886.
Suderinti Įsakymą su Generaline prokuratūra ir jį patvirtinti.
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2022-12-14 įsakymu Nr. 5-V-1211 patvirtintas Policijos įstaigose atliekamų ikiteisminių tyrimų prioritetų nustatymo aprašas, kuris nustato nusikalstamų veikų tyrimo prioriteto nustatymo tvarką ir kriterijus, taip pat policijos padalinių ir pareigūnų darbo ikiteisminio tyrimo srityje organizavimo pagal nustatytus prioritetus tvarką. Šiame apraše nustatyta, kad ikiteisminiai tyrimai, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos sunkumo ir pavojingumo laipsnį, skirstomi į AA, A, B ir C kategorijas. AA kategorijai priskiriami labai sunkūs nusikaltimai ir visi ikiteisminiai tyrimai, kuriuose įtariamieji yra suimti arba įtariamieji ar nukentėjusieji yra nepilnamečiai. Ikiteisminių tyrimų prioritetai nustatomi vadovaujantis BPK 176 str. 2 d. nuostatomis, atsižvelgiant į nusikalstamos veikos kategoriją (AA, A, B ar C) ir ikiteisminio tyrimo lygį (1, 2 ar 3). Jei baudžiamojoje byloje atliekamas kelių skirtingų kategorijų nusikalstamų veikų tyrimas, ikiteisminio tyrimo prioritetas nustatomas pagal nusikalstamą veiką, priskirtą aukščiausiai kategorijai.
Parengti ir nuolatos naujinti valstybės valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose valstybė dalyvauja turėdama mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašą bei jį skelbti VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje (išskyrus dalyvavimą valdant bešeimininkes akcijas ir pan. atvejus).
Parengtas valstybės valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose valstybė dalyvauja turėdama mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašas bei paskelbtas VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje: https://governance.lt/apie-imones/vvi-ir-svi/ [žiūrėta 2022-07-04].
Periodiškai vykdyti saugomų valstybės rezervo susisiekimo atsargų saugojimo sąlygų patikrinimus.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu patvirtinti aukštojo mokslo tarptautiškumo skatinimo prioritetai.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2021-10-06 įsakymu Nr. V-1821 patvirtinti aukštojo mokslo tarptautiškumo skatinimo prioritetai- Lietuvos dalyvavimo Europos aukštojo mokslo erdvėje ir Europos mokslinių tyrimų erdvėje tarptautiškumo stiprinimas, akademinių ryšių ir atvykstamojo akademinio judumo stiprinimas, pritraukiant gabius užsienio studentus ir pažangius pokyčius studijų procese galinčius lemti dėstytojus, išvykstamojo akademinio judumo stiprinimas, lituanistikos (baltistikos) centrų plėtros užsienyje skatinimas, parama užsienio lietuviams.
Ministerijai pavaldžių socialinės globos įstaigų naudojamo ilgalaikio turto analizės atlikimas ir išvadų parengimas.
2021-07-20 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-530 „Dėl socialinės globos įstaigų pavyzdinių ilgalaikio turto nusidėvėjimonormatyvų darbo grupės“ sudaryta darbo grupė atliko ministerijai pavaldžių socialinės globos įstaigų naudojamo ilgalaikio turto analizę ir pateikė parengtas išvadas apie įstaigose vykdomą turto grupavimą naudingam turto tarnavimolaikui nustatyti. Šiuo metu derinamas Pavyzdinis ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašas, kuriame bus pateiktas galimas įstaigose naudojamo ilgalaikio turto grupavimo sąrašas pagal turto grupes ir rūšis.
Inicijuoti Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos organizavimo ir tvarkymo aplinkybių tyrimą, kurio metu, atsižvelgus į nustatytas faktines aplinkybes, bus įvertinti už Būsto energijos taupymo agentūros apskaitos duomenų teisingumą atsakingų asmenų veiksmai ir (ar) neveikimas.
Apskričių vyriausiuose policijos komisariatuose parengti situacinės prevencijos planus.
Vadovaujantis Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-12-31 įsakymu Nr. 5-V-1183 „Dėl situacijų prevencijos organizavimo apskričių vyriausiuose policijos komisariatuose aprašo patvirtinimo“ nuo 2022 m. rugsėjo mėnesio visi policijos komisariatai vykdė registruotų teisės pažeidimų situacijos analizę, organizavo fokus grupes siekiant išgryninti teisės pažeidimus ir problemas aptarnaujamoje teritorijoje, kurias įtraukė į metinį situacijų prevencijos planą, kuriame parinko tokias prevencinės priemonės, kurių tikslas, kad situacijų prevencijos priemonės darytų teigiamą įtaką problemų sprendimui ir saugumo didinimui. Policijos departamentas informavo, kad 2022 metais apskričių vyriausiųjų policijos komisariatų viršininkai patvirtino Prižiūrimų teritorijų situacijų prevencijos priemonių įgyvendinimo planus, kuriuose numatytos situacijų prevencijos priemonės, jas vykdantys padaliniai, priemonių įgyvendinimo laikotarpiai, siekiami rezultatai bei jų vertinimo kriterijai.
Nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelį įtvirtinančiuose teisės aktuose įtvirtinti viktimologinių tyrimų atlikimo periodiškumą – kas 5 metai.
Vidaus reikalų ministerija 2024-11-22 pateikė Vyriausybei ir suinteresuotoms institucijoms siūlymus dėl nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio. Siūlymams pritarus ir prriėmus sprendimą vykdyti teisinio reguliavimo pokyčius, planuojama į teisės aktų pakeitimus įtraukti viktimologinių tyrimų atlikimo periodiškumą (kas 5 m.).
Centralizuota vidaus audito tarnyba, gavusi Ministerijos vadovybės (toliau – konsultuojamas asmuo) rašytinį paklausimą – prašymą suteikti konsultaciją dėl Lietuvių kalbos instituto veiklos ir su konsultuojamu asmeniu aptarus paklausimo pobūdį ir apimtį, reikalingą konsultacijos tikslams pasiekti, priims sprendimą dėl konsultavimo užduoties ir jos atlikimo terminų.
Parengti ir Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu patvirtinti smurtinio elgesio keitimo programą.
Siekiant rezultatyvios pagalbos keičiant smurtinį elgesį, Socialinės apsaugos ir darbo ministrės 2023 m. rugsėjo 13 d. įsakymu Nr. A1-603 "Dėl Smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programos patvirtinimo" buvo patvirtinta smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programa. Pagrindinis smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programos tikslas – smurtavusių ar keliančių smurto artimoje aplinkoje pavojų asmenų išankstinių nuostatų į smurtinį elgesį pokytis, emocijų atpažinimo, empatijos ugdymas, asmeninių pagalbos priemonių, jaučiant smurto artimoje aplinkoje pavojų identifikavimas. Smurtinio elgesio programoje yra numatytos grupinės konsultacijos, į kurias tikslinės grupės atstovai galėtų prisijungti savanoriškai ar nukreipiami atsakingų institucijų atstovų. Pačioje programoje taip pat yra nustatyti ir patvirtinti programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimo rodikliai , o nevyriausybinės organizacijos, kurios teiks smurtinio elgesio keitimo paslaugas pagal minėtą programą, bus įpareigotos atlikti tokios programos veiksmingumo (efektyvumo) vertinimą.
Patvirtinti antstolio vykdymo išlaidų dydžius ir notaro atlyginimo įkainius, apskaičiuotus atsižvelgiant į įstatymuose nustatytus kriterijus.
Lietuvos Respublikos Seimui 2026 m. birželio 11 d. priėmus Lietuvos Respublikos civilinio proceso kodekso 82, 108, 145, 192, 590, 593, 596, 601, 602, 609, 610, 611, 614, 624-1, 626, 627, 631, 632, 634, 636, 648, 650, 651, 654, 656, 661, 663, 668, 685, 689, 702, 706, 710, 713, 723, 727, 731, 732, 753, 754, 755 ir 771-1 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIV-2317 43 straipsnio pakeitimo įstatymą Nr. XV-1028, buvo nukeltas įpareigojimas Lietuvos Respublikos Vyriausybei naujus vykdymo išlaidų dydžius, apskaičiavimo ir apmokėjimo tvarką patvirtinti iki 2027 m. rugpjūčio 31 d. Nauji vykdymo išlaidų dydžiai bus apskaičiuoti ir patvirtinti iki 2027-08-31.
Patvirtinti pareigūnų skaičiaus poreikio planavimo padaliniuose kriterijus.
Policijos departamentas informavo, kad Policijos generalinio komisaro 2023-06-05 įsakymu Nr. 5-V-464 patvirtinta Pareigybių poreikio teritoriją prižiūrinčiuose policijos padaliniuose nustatymo metodika, kurioje nustatyti pareigybių poreikio apskaičiavimo kriterijai, į kuriuos bus atsižvelgiama komplektuojant pareigybes.
Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacijai Nr. 1.2).
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad yra parengtas Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo projektas. Ministerija 2023-05-12 raštu Nr. 1D-2448 pateikė suinteresuotoms institucijoms derinti naujos redakcijos Priešgaisrinės saugos įstatymo projektą, kurį priėmus planuojama atliepti Valstybės kontrolės rekomendacijas dėl tinkamų priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų išteklių suformavimo, gelbėjimo darbų reglamentavimo, pajėgų išdėstymo. Planuojama Priešgaisrinės saugos įstatymo projektą teikti Vyriausybei ir Seimui.
Nustačius, kad ūkio subjektas atitinka licencijuojamo geriamojo vandens tiekėjo ir (ar) nuotekų tvarkytojo sąvoką, nurodymų ūkio subjektui pateikimas (kartu informuojant ir savivaldybių institucijas): pateikti prašymus licencijai gauti arba nutraukti nelicencijuotą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą ir, per atitinkamą laikotarpį subjektui nepateikus prašymo licencijai gauti, inicijuoti sankcijos skyrimo procedūrą.
7 ūkio subjektams (Pasvaliečių kaimo bendruomenė, Ramongalių kaimo bendruomenė, Smilgių kaimo bendruomenė, Užušilių kaimo bendruomenė, A. Savickienės įmonė ir 2 fiziniai asmenys), kurie dar vykdo licencijuojamą geriamojo vandens tiekimo veiklą neturėdami licencijos, taip pat ir savivaldybėms (Mažeikių rajono savivaldybė, Biržų rajono savivaldybė), kurių teritorijose veiklą vykdo šie ūkio subjektai, yra nurodyta pateikti prašymus licencijai gauti arba nutraukti nelicencijuotą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą, iš jų:-dėl 4 ūkio subjektų (Pasvaliečių kaimo bendruomenė, Ramongalių kaimo bendruomenė, Smilgių kaimo bendruomenė, Užušilių kaimo bendruomenė) Biržų rajono savivaldybė informavo, kad atsižvelgę į sėkmingą praktiką dėl vandentvarkos objektų pripažinimo bešeimininkiais ir perdavimo savivaldybės nuosavybėn, pradėjo pripažinimo bešeimininkiais procedūras. Pažymėtina, kad geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros perėmimas sudėtingas procesas ir reikalauja daug laiko, todėl šių 4 ūkio subjektų turto pripažinimo bešeimininkiu procedūros, Tarybos turimais duomenimis, turėtų būti užbaigtos iki 2024 m. gruodžio 31 d. Pažymėtina, kad vadovaujantis Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo 30 straipsnio 1 dalies 1 punktu, poveikio priemonės ūkio subjektams taikomos tik tada, kai ūkio subjektų veiklos priežiūros tikslų negalima pasiekti kitu būdu (ultima ratio). Atsižvelgiant į tai, kad Biržų rajono savivaldybė yra pradėjusi turto pripažinimo bešeimininkiu procesą, kurį užbaigus galės perimti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūrą ir ją perduoti viešajam geriamojo vandens tiekėjui ir nuotekų tvarkytojui, Tarybos nuomone poveikio priemonių taikymas šioje stadijoje neatitiktų Viešojo administravimo įstatymo reikalavimų;-Mažeikių rajono savivaldybė informavo, kad savivaldybės administracija, vadovaudamasi Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros objektų perėmimo arba išpirkimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. birželio 7 d. nutarimu Nr. 440 „Dėl Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo įgyvendinimo“ perdavė 3 subjektų (A. Savickienės įmonė ir 1 fizinis asmuo), vykdančių geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo veiklą be licencijos dokumentaciją viešajam geriamojo vandens tiekėjui ir nuotekų tvarkytojui, kuris vykdys tolimesnius veiksmus dėl geriamojo vandens tiekimo infrastruktūros objektų perėmimo arba išpirkimo ir preliminariai planuoja perimti arba išpirkti 2 subjektų (A. Savickienės įmonė ir 1 fizinis asmuo) infrastruktūrą, Tarybos turimais duomenimis, procesas turėtų būti užbaigtas iki 2024 m. birželio 30 d. Papildomai pažymėtina, kad pagal Įstatymo 39 straipsnio 4 dalį, Tarybai yra suteikti įgaliojimai skirti sankciją už geriamojo vandens tiekimo ir (arba) nuotekų tvarkymo veiklos vykdymą be geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo licencijos tik juridiniams asmenims. Atsižvelgiant į tai, Taryba negali inicijuoti sankcijos skyrimo procedūros fiziniams asmenims;-dėl 1 fizinio asmens, tiekiančio geriamąjį vandenį be licencijos Mažeikių rajono savivaldybė informavo, kad geriamojo vandens tiekimo infrastruktūros perėmimas nevyksta, negautas prašymas perėmimui. Taryba pakartotinai kreipėsi į fizinį asmenį su nurodymu pateikti prašymą geriamojo vandens tiekimo licencijai gauti arba nutraukti veiklą. Fizinis asmuo 2023 m. liepos mėn. kreipėsi į Tarybą, kad pateiktų informaciją, kokie dokumentai reikalingi, norint pradėti vykdyti geriamojo vandens tiekimo veiklą, Taryba fiziniam asmeniui pateikė informaciją ir proceso eigą dėl geriamojo vandens tiekimo licencijos gavimo, tačiau fizinis asmuo Tarybai iki 2023 m. gruodžio 31 d. prašymo licencijai gauti nepateikė. Taryba 2024 m. sausio 2 d. raštu Nr. R2-(V)-30 pakartotinai kreipėsi į fizinį asmenį bei nurodė, kad per 2 mėnesius nuo rašto gavimo dienos pateiktų Tarybai prašymą ir dokumentus geriamojo vandens licencijai gauti arba nutraukti geriamojo vandens tiekimo veiklą. Taryba negali inicijuoti sankcijos skyrimo procedūros fiziniam asmeniui, vykdančiam geriamojo vandens tiekimo veiklą be licencijos.
Parengti reikalingus Objekto atitikties priešgaisrinę saugą reglamentuojantiems teisės aktams patikrinimų atlikimo tvarkos aprašo pakeitimus.
Parengtas Objekto atitikties gaisrinę saugą reglamentuojantiems teisės aktams patikrinimų atlikimo tvarkos aprašas, patvirtintas Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2022-02-04 įsakymu Nr. 1-60.Apraše reglamentuoti objektų įtraukimo į tikrintinų objektų sąrašą taisyklės ir duomenų šaltiniai, patikrinimų periodiškumas, numatytos priemonės operatyvesniam priešgaisrinės saugos reikalavimų pažeidimų ištaisymui.
Sudaryti / atnaujinti PAGD sutartis su valstybės ar žinybiniais registrais dėl duomenų apie objektus teikimo.
Įgyvendinant priemonę, 2022 m. pasirašytos sutartys su:- Registrų centru dėl Nekilnojamo turto registro duomenų teikimo (2022-06-02 Nr. 6-1416 ir 2022-05-31 Nr.PS-2171 (10.46 E) ir Juridinių asmenų registro duomenų teikimo (2022-06-02 Nr. 6-1417; 2022-05-31 Nr.PS-2178(10.46 E));- Valstybine teritorijų planavimo ir statybos inspekcija dėl prieigos prie IS „Infostatyba“ duomenų (2022-11-16; 202 -12-29 įsakymas Nr. 1-695/2023 (1.4 E)).
Parengti ir pateikti Vyriausybei svarstyti atitinkamo įstatymo, kuriame būtų reglamentuoti viešųjų įstaigų, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, steigimo kriterijai, projektą.
Vidaus reikalų ministerija parengė ir pateikė Vyriausybei svarstyti Viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo projektą (2023-06-01 registruotas Seime (Reg. Nr. XIVP-2835)). Šiuo įstatymo projektu ir jį įgyvendinančiais teisės aktų projektais siekiama:- padidinti biudžetinių įstaigų ir viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdymo efektyvumą, skaidrumą ir administracinę gebą atlikti šioms įstaigoms pavestas funkcijas; -užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybės dalyvavimas viešosiose įstaigose būtų tikslingas, neštų naudą visuomenei ir valstybei ar savivaldybei, gryninti viešųjų ir biudžetinių įstaigų kompetenciją ją susiejant su įstaigos paskirtimi.Planuojama, kad įstatymo projektas bus svarstomas Seimo 2023 m. rudens sesijoje.
Atnaujinti Ekstremalių sveikatai situacijų centro direktoriaus 2022-12-29 įsakymu Nr. V-107 “Dėl Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centro valstybės rezervo medicinos išteklių atsargų valdymo procesų dokumentacijos patvirtinimo” patvirtintą procesą.
Parengti gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodiką (rekomendacijai Nr. 3.2).
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad vidaus reikalų ministro 2022-12-23 įsakymu Nr. 1V-805 „Dėl Gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ patvirtinta Gaisrų prevencijos priemonių poveikio vertinimo metodika, kuri skirta valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms, kurios planuoja ir (ar) įgyvendina gaisrų prevencijos priemones, gaisrų prevencijos priemonių veiksmingumui įvertinti. Ši metodika sudaro sąlygas įvertinti rengiamų ir įgyvendintų gaisrų prevencijos priemonių veiksmingumą.
Įgyvendinant 2023–2030 m. Viešojo saugumo stiprinimo plėtros programos pažangos priemonių veiklas aprūpinti priešgaisrines gelbėjimo pajėgas gaisrų gesinimo ir gelbėjimo technika atitinkančia nustatytus reikalavimus.
Seimas 2023-06-22 priėmė nutarimą Nr. XIV-2088, kuriuo patvirtinta Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programa. Programoje (30.3.2 p.) numatyta stiprinti priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų pajėgumus, užtikrinant reikiamą jų aprūpinimą.
Parengti Fondo apskaitos politikos pakeitimo projektą.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba 2022-08-25 informavo, kad Apskaitos politika patvirtinta Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2022 m. balandžio 28 d. įsakymu Nr.V-164 „Dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2013 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr.V-386 „Dėl valstybinio socialinio draudimo fondo apskaitos politikos patvirtinimo“ pakeitimo“. Be kitų pakeitimų, patikslintos nuostatos dėl nuvertėjimo skaičiavimo, išskiriant vaikų išlaikymo išmokų gautinų sumų iš skolininkų ir pareiškėjų nuvertėjimui apskaičiuoti taikomus procentinius dydžius (392-398 p.).
Parengtas ir patvirtintas „Pavyzdinis ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašas“.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-10-06 įsakymu Nr. A1-704 „Dėl pavyzdinių ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms patvirtinimo“ patvirtintas Pavyzdinis ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašas.
Parengti Civilinės saugos įstatymo pakeitimą ir sureguliuoti paskelbtos ekstremaliosios situacijos atitikimo jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesą.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 str. 5 d. nustatytas paskelbtos ekstremaliosios situacijos atitikimo jos paskelbimo sąlygoms ar kriterijams įvertinimo procesas. Šis procesas detalizuotas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos apraše, patvirtintame Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“.
Peržiūrėti planavimo dokumentuose numatytas priemones AEI tikslams pasiekti.
Ministerijai pavaldžių socialinės globos įstaigų informavimas ir pavedimas joms savo veikloje vadovautis „Pavyzdiniu ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašu“.
Siekiant vienodo ilgalaikio turto grupavimo visose ministerijai pavaldžiose socialinės globos įstaigose, socialinės apsaugos ir darbo ministro 2021-10-06 įsakymu Nr. A1-704 patvirtintas Pavyzdinis ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašas. Ministerijos 2021-10-08 raštu Nr. (5.1.2Mr-47)SD-4714 „Dėl pavyzdinio ilgalaikio turto grupių ir nusidėvėjimo (amortizacijos) ekonominių normatyvų socialinės globos įstaigoms sąrašo“ patvirtintas dokumentas pateiktas socialinės globos įstaigoms jį taikyti darbe: vadovautis sąraše nurodytomis turto grupėmis ir rūšimis, o tvirtinant ilgalaikio turto naudingo tarnavimo laiką – sąraše rekomenduojamais turto nusidėvėjimo(amortizacijos) normatyvais (metais).
Atnaujinti Strateginių planų rengimo ir įgyvendinimo stebėsenos tvarką: papildyti valstybės informacinių išteklių valdytojų įsitraukimu.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-05-13 įsakymu Nr. VE-360 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro generalinio direktoriaus 2021-03-29 įsakymo Nr. VE-167 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro strateginių veiklos planų rengimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos tvarkos patvirtinimo“ pakeitimo“ išdėstyta įmonės strateginių veiklos planų rengimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos tvarka, papildant nuostatomis dėl valstybės informacinių išteklių valdytojų įsitraukimo, įtraukiant juos į įmonės veiklos strategijos rengimo procesą.
Užtikrinti aktyvią parengtų / atnaujintų VMVT patikrinimo aktų sklaidą, siunčiant naujienlaiškius ūkio subjektams ir informuojant verslo asociacijas
Informacija apie 2024 m. patvirtintus VMVT kontrolinius klausimynus išsiųsta verslo asociacijoms, kad ūkio subjektai galėtų susipažinti su reikalavimais, nurodytais klausimynuose bei pasitikrinti, ar vykdoma veikla atitinka reikalavimus.
Galimybių optimizuoti mokestinių nepriemokų priverstinio išieškojimo procesą taip, kad valstybės institucijos ir antstoliai nedubliuotų priverstinio išieškojimo veiksmų, vertinimas.
Teisingumo ministerija informavo, kad buvo nuspręsta - siekiant optimizuoti skolų į valstybės biudžetą išieškojimo procesą ir užtikrinti savalaikį bei tinkamą keitimąsi aktualia informacija, būtina modernizuoti Antstolių informacinę sistemą, Mokesčių apskaitos informacinę sistemą ir šių sistemų integracinę sąsają. Valstybinė mokesčių inspekcija įgyvendina projektą "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", kuriuo iš esmės bus keičiami valstybės skolų administravimo ir išieškojimo procesai. Projekto "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti" įgyvendinti 2024-06-25 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas Nr. XIV-2806 ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2805 (įsigalioja 2026-07-01).
Ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymo dėl ūkio ministro 2013-12-20 įsakymo Nr. 4-1100 „Dėl Valstybės valdomų įmonių specialiųjų įpareigojimų nustatymo ir informacijos pateikimo rekomendacijų patvirtinimo“ pakeitimo parengimas.
Atliktas teisės akto pakeitimas, siekiant sudaryti sąlygas ir padėti savivaldybių valdomoms įmonėms tinkamai identifikuoti komercines ir nekomercines funkcijas.
Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015-06-17 nutarimo Nr. 631 „Dėl Kandidatų į valstybės ar savivaldybės įmonės, valstybės ar savivaldybės valdomos bendrovės ar jos dukterinės bendrovės kolegialų priežiūros ar valdymo organą atrankos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projekto, numatančio pareigą atranką inicijuojančiam subjektui patvirtinti valstybės tarnautojų ir kitų atranką inicijuojančio subjekto pasirenkamų asmenų parinkimo tvarką ir užtikrinti šių asmenų atitiktį Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatyme nustatytiems reikalavimams, parengimas ir pateikimas Vyriausybei.
Vyriausybės nutarimo, kuriuo būtų patvirtinama atlygio valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių kolegialių organų nariams mokėjimo tvarka, parengimas ir pateikimas Vyriausybei.
Atlikti sandėlio apskaitos programos tobulinimą ir koreliaciją su apskaitos programa.
Pateikti siūlymą Vyriausybei pavesti ministerijoms atlikti pakartotinį ministrų valdymo srityse veikiančių valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms vertinimą.
Vidaus reikalų ministerija 2021 m. gegužės 7 d. kreipėsi į Vyriausybę siūlydama pavesti ministerijoms atlikti pakartotinį ministrų valdymo srityse veikiančių valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms įvertinimą nurodant iš vertinimo proceso pašalinti pačius vertinamuosius subjektus. Atsižvelgdama į tai, 2021 m. birželio 18 d. Vyriausybė pavedė ministerijoms atlikti pakartotinį valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties Gairėms įvertinimą.
Vidaus reikalų ministerijai įvertinus ministerijų atlikto viešųjų įstaigų atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms vertinimo rezultatus, nuspręstą tobulinti reglamentavimą ir parengti Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir 2022 m. III ketv. jį pateikti Vyriausybei.Vidaus reikalų ministerijai įvertinus ministerijų atlikto valstybės įmonių atitikties Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairėms vertinimo rezultatus ir atsižvelgus į vykdomą valstybės įmonių pertvarką, apsispręsta vykdyti aktyvią teisėkūros inciatyvų stebėseną. Vidaus reikalų ministerijai gavus derinimui teisės aktus, kuriais pertvarkomos valstybės įmonės, juos vertinti ir, esant poreikiui, teikti pasiūlymus.
Atlikti planinį patikrinimą dėl užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programų vykdymo sąlygų laikymosi pasirinktose mokyklose, vykdančiose užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, taip pat įsitikinti, kad užsienio valstybės ar tarptautinės organizacijos kompetentinga institucija prižiūri švietimo programų kokybę ir vykdo šių mokyklų veiklos vertinimą.
Parengta metodinė rekomendacinė informacija dėl lūkesčių raštų rengimo.
Siekiant valstybei atstovaujančiai institucijai padėti suformuluoti ir įvardyti valstybės tikslus ir lūkesčius valstybės valdomose įmonėse LR Ekonomikos ir inovacijų ministro 2022-05-18 įsakymu Nr. 4-721 patvirtintas Valstybei atstovaujančios institucijos rašto dėl valstybės siekiamų tikslų valstybės valdomoje įmonėje ir keliamų lūkesčių valstybės valdomai įmonei turinio reikalavimų ir rengimo tvarkos aprašas.
Identifikuoti ir suformuluoti kriterijus, pagal kuriuos būtų renkama, vertinama ir viešai skelbiama informacija apie viešąsias įstaigas, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės ir nustatyti šios informacijos skelbimo periodiškumą.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01). Šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyti valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai, 6, 8, 12, 15, 16, 17 straipsniuose nustatyti kokie viešųjų įstaigų duomenys bus tvarkomi Juridinių asmenų registre arba Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje. Šiame įstatyme, Juridinių asmenų registro nuostatuose bei Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemos nuostatuose nustatytas duomenų pateikimo periodiškumas ir skelbimo tvarka.
Galimybių optimizuoti priverstinio išieškojimo procesą (valstybės institucijoms nustatyti pareigą pateikti visą su skolininko asmeniu susijusią informaciją, skolininkui pritaikytas priverstinio išieškojimo priemones ir kitą su išieškojimu susijusią informaciją, o tais atvejais, kai tas pats vykdomasis dokumentas pateikiamas vykdyti pakartotinai – nurodyti, kokios aplinkybės, susijusios su skolininko asmens ar jo turtinės padėties pasikeitimu sąlygojo pakartotinį vykdomojo dokumento pateikimą vykdyti) vertinimas.
Teisingumo ministerija informavo, kad buvo nuspręsta - siekiant optimizuoti skolų į valstybės biudžetą išieškojimo procesą ir užtikrinti savalaikį bei tinkamą keitimąsi aktualia informacija, būtina modernizuoti Antstolių informacinę sistemą, Mokesčių apskaitos informacinę sistemą ir šių sistemų integracinę sąsają. Valstybinė mokesčių inspekcija pradeda įgyvendina projektą "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", kuriuo iš esmės bus keičiami valstybės skolų administravimo ir išieškojimo procesai. Projektui įgyvendinti 2024-06-25 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas Nr. 2806 ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2805 (įsigalioja 2026-07-01).
Parengti ir naujinti ne rečiau nei kartą per metus savivaldybių valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose savivaldybės dalyvauja turėdamos mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašą bei jį skelbti VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje (išskyrus dalyvavimą valdant bešeimininkes akcijas ir pan. atvejus).
Parengtas savivaldybių valdomų įmonių bei bendrovių, kuriose savivaldybės dalyvauja turėdamos mažiau nei 50 proc. akcijų, sąrašas bei paskelbtas VšĮ Valdymo koordinavimo centro svetainėje: https://governance.lt/apie-imones/vvi-ir-svi/ [žiūrėta 2022-07-04].VKC informavo, kad skelbiami duomenys tik apie tas savivaldybes, kurios dalyvauja bendrovių valdyme.
2026 m. pirmąjį ketvirtį LRT Taryba nustatys kriterijus, pagal kuriuos Pirkimų ir investicijų politikos komitetas vertins pirkimų proceso skaidrumą ir efektyvumą, taip pat tokio vertinimo periodiškumą.
Siekiant užtikrinti Užimtumo tarnybai skirtų lėšų naudojimo pagrįstumą ir teisėtumą bei siekiant užkirsti kelią neteisingiems išmokų skyrimo atvejams, atlikti vidaus kontrolės procedūrų vidaus auditą, įvertinant galiojančių išmokų skyrimo, skaičiavimo ir apmokėjimo procedūrų tinkamumą.
Atlikta išmokų skaičiavimo, mokėjimų formavimo ir kontrolės praktinio proceso peržiūra ir įvertintas pakeitimų poreikis bei 2022 m. atliktas proceso vadybos auditas (2022-07-08 Nr. BT-1886 „KVS Vidaus audito ataskaita (Remiamasis įdarbinimas)“). Atsižvelgiant į gautas išvadas, buvo atnaujintas Kokybės vadybos sistemos Remiamojo įdarbinimo procesas, patvirtintas Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-10-14 dienos įsakymu Nr. V-317 „Dėl kokybės vadybos sistemos dokumentų patvirtinimo“, atliekant pakeitimus proceso apraše bei parengta papildoma išmokų skaičiavimo instrukcija, kuri buvo aptarta su užimtumo rėmimo specialistais.
Įvertinti sąskaitos administravimui būtinų išlaidų poreikį.
Valstybinė ligonių kasa ir Sveikatos apsaugos ministerija ieško optimaliausių būdų nustatant sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti administravimui būtinų išlaidų poreikį. Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinusi VLK pasiūlymus dėl lėšų administravimui poreikio, priėmė sprendimą nustatyti administravimui 4 proc. dydį nuo metinių sąskaitos pajamų. 2022-05-09 užregistruotas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (22-4665 (2)). Projekte siūlomas 27 str. keitimas numato padidinti sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos pacientų sveikatai padarytai žalai atlyginti, administravimui skirtų lėšų maksimalų procentinį dydį nuo 1 proc. iki 4 proc. metinių sąskaitos pajamų. Taip pat siūloma sveikatos apsaugos ministrui pavesti nustatyti, kokios išlaidos priskirtinos sąskaitos administravimo išlaidoms.
Atsižvelgiant į sąskaitos administravimui būtinų išlaidų poreikį, priimti sprendimą dėl sąskaitos administravimo finansavimo teisinio reglamentavimo keitimo.
Valstybinė ligonių kasa ir Sveikatos apsaugos ministerija ieško optimaliausių būdų nustatant sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti administravimui būtinų išlaidų poreikį. Sveikatos apsaugos ministerija, įvertinusi VLK pasiūlymus dėl lėšų administravimui poreikio, priėmė sprendimą nustatyti administravimui 4 proc. dydį nuo metinių sąskaitos pajamų. 2022-05-09 užregistruotas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas (22-4665 (2)). Projekte siūlomas 27 str. keitimas numato padidinti sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos pacientų sveikatai padarytai žalai atlyginti, administravimui skirtų lėšų maksimalų procentinį dydį nuo 1 proc. iki 4 proc. metinių sąskaitos pajamų. Taip pat siūloma pavesti sveikatos apsaugos ministrui nustatyti, kokios išlaidos priskirtinos sąskaitos administravimo išlaidoms.
Atsižvelgiant į CVAS vidaus audito ataskaitoje nustatytus faktus, pateiktas išvadas bus imtasi atitinkamų priemonių. Apie priimtus tolimesnius veiksmus informuosime Valstybės kontrolę.
Tarpinstitucinė darbo grupė pateikia pasiūlymus atsakingiems subjektams dėl teisės aktų projektų, palengvinančių dokumentų parengimą ir derinimą numatytais terminais.
Energetikos ministerija su VĮ Ignalinos atominės elektrinės, Valstybine atominės energetikos saugos inspekcijos ir VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros atstovais aptarė priežastis, kurios trukdo VĮ Ignalinos atominei elektrinei įvykdyti projektus nustatytais terminais ir neviršyti projektų biudžetus, ir pasiūlymus šioms priežastims pašalinti arba jų poveikiui sumažinti. Atsižvelgiant į pateiktus pasiūlymus, buvo parengtas Branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo projektų ir procesų valdymo tobulinimo 2022–2023 metų priemonių plano projektas, kurio priemonės dar kartą buvo aptartos TDG 2022 m. liepos 27 d. posėdyje ir pateiktos Energetikos ministerijai. Vykdant Energetikos ministerijos pavedimą, TDG 2022 m. spalio 28 d. patvirtino minėtą planą. VĮ Ignalinos atominė elektrinė yra įpareigota kas ketvirtį teikti plano vykdymo ataskaitą Energetikos ministerijai.
Atlikti oficialiosios statistikos sistemos centralizavimo galimybių ir naudos vertinimą.
Valstybės duomenų agentūra (VDA) atliko centralizavimo galimybių ir naudos vertinimą ir rezultatus pristatė VDA ir kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų atstovams (2023-09-26 ir 2023-12-20). Atsižvelgiant į įsivertinimo dėl statistinių tyrimų atitikties Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairėse (VDA generalinio direktoriaus 2023-02-28 įsakymas Nr. DĮ-54) nustatytiems reikalavimams rezultatus, dalis statistinių tyrimų buvo neįtraukti į 2024 m. Oficialiosios statistikos programos I d. (Žmogiškųjų išteklių būklė; Asmenų padėtis darbo rinkoje; Pramoninės nuosavybės objektų įteisinimas). Pagal šį vertinimą VDA pasiūlė perimti dalį statistinių tyrimų (nuo 2025 m. – Trečiųjų šalių piliečiai, neįleisti į šalies teritoriją per pasienio kontrolės punktus; nuo 2026 m. – Lietuvos Respublikos pilietybės įgijimas, netekimas; Trečiųjų šalių piliečiai, pagal šalies imigracijos įstatymus neteisėtai esantys šalyje, ir jų grąžinimas; Žemės ūkio paskirties žemės pirkimo ar pardavimo ir nuomos rinkos kainos; nuo 2027 m. – Prašantys prieglobsčio ir prieglobstį gavę užsieniečiai; Bibliotekų veikla. Knygų, žurnalų, laikraščių ir kitų leidinių leidyba). Šių tyrimų perėmimui reikalingų teisinių pagrindų pakeitimo arba iniciavimo bei papildomų lėšų poreikis pateiktas Oficialiosios statistikos programos I dalies centralizavimo galimybių ir naudos vertinime.
Parengti Civilinės saugos įstatymo pakeitimą ir patikslinti subjektų, koordinuojančių pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms, kompetencijas ir atsakomybes, išgryninti ir kitų civilinės saugos sistemos subjektų (institucijų) atsakomybę už civilinę saugą savo veikos srityse.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio II skyriuje “Krizių valdymo ir civilinės saugos sistemos subjektai, jų kompetencija, gyventojų teisės ir pareigos” nustatytos subjektų, koordinuojančių pasirengimą krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms bei kitų krizių valdymo ir civilinės saugos sistemos subjektų (institucijų) kompetencijos bei atsakomybės. Šio įstatymo 53 straipsnyje nustatyta atsakomybė už įstatymo reikalavimų pažeidimus.
Atlikti vertinimą, ar administracinių baudų administravimo ir išieškojimo procesas neturėtų būti tobulinamas užtikrinant, kad antstoliams nebūtų teikiami vykdomieji dokumentai dėl administracinių baudų išieškojimo, kai iš anksto žinoma, kad bauda nebus išieškota.
Teisingumo ministerija atliko teisės aktų, reglamentuojančių priverstinio skolos išieškojimo procesą, analizę, kurios metu nustatyta, kad visi teisės aktuose nustatyti antstolio procesiniai ir kiti atliekami veiksmai yra reikalingi bei identifikuoti du fiziniai veiksmai (informacijos apie skolininko asmenį ir jo turtinę padėtį patikrinimas registruose ir procesinių dokumentų įteikimas), kurių atlikimą galima optimizuoti. Teisingumo ministerija informavo, kad įgyvendinti vykdymo procesą optimizuojantys procesai: antstolių informacinėje sistemoje įdiegtas funkcionalumas automatiniu būdu vertinantis skolininko darbovietės pasikeitimus ir apie juos informuojantis antstolius; 2023-12-12 Seimas priėmė Civilinio proceso kodekso pakeitimo įstatymą Nr. XIV-2317, kuriuo, optimizuojamas antstolio procesinių dokumentų įteikimas. Valstybinė mokesčių inspekcija įgyvendina projektą "Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti", kurį įgyvendinus bus iš esmės pertvarkytas skolų į valstybės biudžetą administravimo ir išieškojimo procesas, administracines baudas iš sąskaitų išieškos Valstybinė mokesčių inspekcija. Šio projekto įgyvendinimui 2024-06-25 priimtas Civilinio proceso kodekso 646, 650, 651 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 583(1) straipsniu įstatymas Nr. XIV-2806 ir Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 1, 2, 14, 26, 86, 88, 93, 105, 106, 110 straipsnių pakeitimo įstatymas (įsigalioja 2026-07-01).
Papildyti Draudėjų skolų valstybinio socialinio draudimo fondui pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo taisykles, patvirtintas Fondo valdybos direktoriaus 2014-07-10 įsakymu Nr. V-427, pritaikant jas vaikų išlaikymo išmokų skolininkų skoloms.
2021-12-31 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus įsakymu Nr. V-664 „Dėl valstybinio socialinio draudimo Fondo valdybos prie socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktoriaus 2014 m. liepos 10 d. įsakymo Nr. V-427 "Dėl draudėjų skolų Valstybinio socialinio draudimo Fondui pripažinimo beviltiškomis ir jų Nurašymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo“ pakeistos Skolų pripažinimo beviltiškomis ir jų nurašymo taisyklės, kurios nustato ne tik valstybinio socialinio draudimo įmokų, baudų, delspinigių, palūkanų, bet ir vaikų išlaikymo išmokų skolų (toliau – skolos) pripažinimo beviltiškomis sąlygas, būtinus fondo administravimo įstaigų ir skolininkų ar skolingų asmenų veiksmus ir jų atlikimo tvarką, dokumentus, kuriais gali būti grindžiami sprendimai dėl skolos pripažinimo beviltiška, ir jų pateikimo fondo valdybai tvarką bei skolų fondui ir valstybės biudžetui, pripažintų beviltiškomis, nurašymo ir apskaitos tvarką. Šioje tvarkoje pakeistos skolos pripažinimo beviltiška sąlygos, dokumentų dėl skolų pripažinimo beviltiškomis pateikimo, sprendimų dėl skolų pripažinimo beviltiškomis priėmimo, skolų nurašymo ir apskaitos tvarka, pritaikant nuostatas visoms skoloms, įskaitant vaikų išlaikymo išmokų skolininkų skolas. Priimti pakeitimai sudaro sąlygas skolas, kurių išieškojimo toliau vykdyti netikslinga arba to padaryti neįmanoma dėl objektyvių priežasčių, pripažinti beviltiškomis ir nurašyti iš apskaitos, užtikrinant efektyvesnį skolų administravimo procesą ir duomenų pateikimą apskaitoje apie tikrąjį skolų dydį, kurias yra galimybė atgauti.
Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius (CVAS) atliks vidaus auditą (Valstybės kontrolės nustatytų faktų (finansinių duomenų) analizę bei vertinimą, įskaitant audituojamojo subjekto atliktus veiksmus po pateiktų pastabų (pokytis)).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius 2021-11-11 atliko Prūdiškių socialinės globos namų finansinį vidaus auditą, kurio tikslas - įsitikinti, kad Valstybės kontrolės nustatyti neatitikimai / trūkumai pašalinti, įvertinti apskaitos organizavimą ir tvarkymą bei įvertinti neveiksnių asmenų turtinių interesų atstovavimo klausimą (turto pardavimo proceso teisėtumą ir pateikė rekomendacijas nustatytiems trūkumams pašalinti.
Įvertinti gautinų sumų iš skolininkų ir pareiškėjų nuvertėjimui apskaičiuoti taikomus kriterijus, nustatyti taikytinus procentinius dydžius.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba įvertino taikomus kriterijus gautinų sumų iš skolininkų ir pareiškėjų nuvertėjimui apskaičiuoti ir nusprendė juos patikslinti bei nustatyti kitus taikytinus procentinius dydžius. Gautinų sumų nuvertėjimą nutarta apskaičiuoti pagal įsiskolinimo vėlavimo laiką (0-30 dienų, 31-90 dienų, 91-120 dienų, 121-180 dienų ir daugiau kaip 180 dienų), senatis pradedama skaičiuoti nuo sumokėjimo termino pabaigos. Kai nesilaikoma sumokėjimo terminų ir sutarties, sudarytos dėl skolos mokėjimo sąlygų, gautinos sumos ir išankstiniai apmokėjimai suskirstomi į grupes (mokėtojų, nepatikimų mokėtojų, išankstinių apmokėjimų, paskolų). Kiekvienai grupei nustatyti taikytini nuvertėjimo dydžiai (0, 30, 40, 60 ar 100 proc.) pagal įsiskolinimo vėlavimo laiką. 2021-12-10 pateiktas programinės įrangos keitimo užsakymas KTM-154886. Jame nurodyti taikytini nuvertėjimo proc. dydžiai. Programinės įrangos pakeitimus planuojama atlikti iki 2022-06-30, įgyvendinant 3 priemonę. Priimti sprendimai turėtų užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose nurodyti gautinų sumų (grynąja verte, be nuvertėjimo) likučiai ir per ataskaitinį laikotarpį apskaičiuotos nuvertėjimo sąnaudos nebūtų nei sumažinti, nei padidinti.
VSDF valdybos Klaipėdos sk. informavo, kad programinės įrangos užsakymas KTM 154886 „Dėl vaikų išlaikymo išmokų ir permokų nuvertėjimo skaičiavimo“ įdiegtas Įmokų taikomojoje sistemoje (Įmokų TS) ir 2023 metų apskaitoje automatiniu būdu taikomas praktikoje: vaikų išlaikymo išmokų ir permokų nuvertėjimas skaičiuojamas ir ataskaitos formuojamos Įmokų TS, taikant nustatytus nuvertėjimo skaičiavimo kriterijus ir procentinius dydžius.
Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo pakeitimas, kuriame studijų finansavimas papildytas skatinimu už studijų veiklos pasiekimus.
2021-11-18 patvirtintas Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimas (XIV-654), kuriuo įtvirtintas aukštųjų mokyklų skatinamasis finansavimas už studijų veiklos pasiekimus. Iki 20 proc. valstybės finansavimo studijoms aukštosioms mokykloms galės būti skiriama už studijų rezultatyvumą, tarptautiškumą, absolventų karjerą, paramos studijoms pritraukimą ir kitus studijų kokybės parametrus (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/344478d04dfd11ec86bdcb0a6d573b32?jfwid=-b0ge2ykmt
Organizuoti Civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Vyriausybės 2010-09-08 nutarimu Nr. 1295, pakeitimo projekto pateikimą Vyriausybei ir priėmimą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2024-06-12 nutarimu Nr. 470 patvirtintas Krizių valdymo ir civilinės saugos pratybų organizavimo tvarkos aprašas.
Priėmus Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimus, poįstatyminiu teisės aktu patvirtinti aukštųjų mokyklų veiklos kokybės rodikliai ir siektinos jų reikšmės, už kurių įgyvendinimą skiriamas papildomas skatinimas
2022-12-29 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. V-2009 patvirtinta Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio nustatymo tvarkos aprašas.
Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimas, kuriuo suvienodinti minimalūs reikalavimai stojantiesiems į pirmosios pakopos ir vientisųjų studijų programas nepriklausomai nuo studijų finansavimo pobūdžio.
2021-11-18 patvirtintas Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimas (Nr. XIV-654), kuriuo suvienodinti minimalūs stojimo į valstybės finansuojamas ir nefinansuojamas studijų vietas reikalavimai (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/344478d04dfd11ec86bdcb0a6d573b32?jfwid=-b0ge2ykmt). Nuo 2024 m. visi stojantieji į aukštąsias mokyklas turės būti išlaikę bent 3 valstybinius brandos egzaminus: lietuvių kalbos ir literatūros, matematikos ir trečią laisvai pasirenkamą paties stojančiojo. Stojantieji į universitetus šiuos egzaminus turės būti išlaikę taip, kad jų vidurkis būtų bent 36 balai iš 100, o stojantieji į kolegijas turės pasiekti minimalią egzamino išlaikymo ribą (surinkti bent 16 balų iš 100). Naujieji reikalavimai galios 2024 m. ir vėlesnių metų abiturientams, išskyrus stojančiuosius į menų studijas – jiems nebus privalomas matematikos egzaminas. Ankstesnių metų abiturientams bus taikomi jų mokyklos baigimo metais galiojantys reikalavimai.
Kontrahentų informavimas arba novacijos sutarčių sudarymas dėl turto, darbų, teisių ir įsipareigojimų perleidimo.
Pirmojo jūrinio vėjo elektrinių parko “Curonian Nord” projekto sukurtas turtas, darbai ir įsipareigojimai perduoti projekto bendrovei UAB “Offshore wind farm 1” informavus apie tai kontrahentus arba sudarius novacijos sutartis.
Vaikų įtraukties mokytis ir įvairiapusio ugdymo veiksmų plane nustatyti priemones kaip atpažinti specialiųjų poreikių turinčius vaikus.
Ministerija informavo, kad 2024-08-30 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. V-928 patvirtintas Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašas, kuris nustato mokinių specialiųjų ugdymosi poreikių pedagoginiu, psichologiniu, medicininiu ir socialiniu pedagoginiu aspektais vertinimo ir ugdymo pritaikymo ir skyrimo pagal nustatytus poreikius tvarką bei rekomendacijų ugdymui įgyvendinimo terminus ( ne vėliau, kaip per 60 kalendorinių dienų nuo rekomendacijų pateikimo Mokinių registre dienos).
Sutarti su aukštosiomis mokyklomis ir įteisinti asmenų, įgijusių kvalifikaciją užsienyje, priėmimo principus į valstybės nefinansuojamas studijų vietas, atsižvelgiant į Studijų kokybės vertinimo centro parengtas dalykų atitikmenų nustatymo ir pažymių pervedimo taisykles.
Pagal Mokslo ir studijų įstatymą aukštosios mokyklos turi autonomiją, savo statuto nustatyta tvarka priima ir šalina studentus. Pagal Mokslo ir studijų įstatymą visos aukštosios mokyklos turi pasirengti studentų priėmimo kriterijus ir taisykles įskaitant ir užsieniečio piliečių priėmimą. Priimant užsienio piliečius pirmiausia atliekamas užsienyje įgyto išsilavinimo ar kvalifikacijos pripažinimas. Teisė vykdyti išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas akademinį pripažinimą suteikiama aukštosioms mokykloms, turinčioms atitinkamą materialinę bazę, kvalifikuotą personalą ir kitas sąlygas, būtinas kompetentingiems sprendimams dėl užsienio kvalifikacijų akademinio pripažinimo priimti. Aukštoji mokykla, turi turėti užsienio kvalifikacijų vertinimui ir akademiniam pripažinimui reikalingą personalą, užsienio kvalifikacijai pripažinti reikalingus informacijos šaltinius ar prieigas prie jų, bei sprendimų priėmimo kokybės užtikrinimo sistemą. Visos akademinį pripažinimą vykdančios institucijos turi vadovautis Studijų kokybės vertinimo centro patvirtinta Išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, vertinimo metodika ir atsižvelgti į Centro teikiamas užsienio kvalifikacijų vertinimo ir (ar) akademinio pripažinimo rekomendacijas, kuriose yra nurodoma, koks užsienio šalies baigiamųjų egzaminų įvertinimas nerekomenduojamas priimant į studijas ir/ar formuojant konkursinį balą. Visų šių reikalavimų laikymąsi stebi ir tikrina Centras atliekant aukštųjų mokyklų, vykdančių akademinį užsienio kvalifikacijų pripažinimą stebėseną. Planuojama, kad teisę vykdyti akademinį užsienio kvalifikacijų pripažinimą turės visos aukštosios mokyklos. 2021 -05-10 Studijų kokybės vertinimo centro įsakymu Nr. V-29 patikslintos Kvalifikacijų, suteikiančių teisę į aukštąjį mokslą ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, dalykų atitikmenų nustatymo ir pažymių pervedimo taisyklės. Šių Taisyklių 2 priede pateikiama formulė, kuria vadovaujantis vykdomas pažymių pervedimas. Studijų kokybės vertinimo centras suprogramavo skaičiuoklę, kuri skvc.lt tinklapio uždaroje erdvėje, pateikiama registruotiems vartotojams ir ja gali naudoti aukštosios mokyklos vykdančios kvalifikacijos pripažinimą. Minėtos taisyklės taikomos tik priėmimui į valstybės finansuojamas vietas, bet aukštosios mokyklos jas gali taikyti priimdamos studentus ir į valstybės nefinansuojamas vietas. Visos aukščiau išvardintos priemonės užtikrina bendrus asmenų, įgijusių kvalifikaciją užsienyje, priėmimo principus į valstybės nefinansuojamas tiek į valstybės finansuojamas studijų vietas aukštosiose mokyklose.
Sukurti mechanizmą, skatinantį aukštąsias mokyklas laikytis asmenų, įgijusių kvalifikaciją užsienyje, priėmimo principų, vykdant asmenų iš užsienio priėmimą į valstybės nefinansuojamas studijų vietas.
Nuo 2024 m. įtvirtintas aukštųjų mokyklų skatinamasis finansavimas už studijų veiklos pasiekimus. Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 -12-29 įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatytas papildomas aukštųjų mokyklų skatinimas už studijų rezultatyvumą. Pagal studijų rezultatyvumo kriterijų skatinamos tik tos mokslo ir studijų institucijos, kurių studentų, nutraukusių studijas, dalis studijų grupėje ne didesnė nei 25 procentai. Tokiu būdu aukštosios mokyklos, mažinant studentų nubyrėjimą, bus skatinamos didesnį dėmesį skirti ir asmenų iš užsienio pasirengimo studijuoti įvertinimui ir priimti tiek į valstybės finansuojamas, tiek nefinansuojamas studijų vietas pakankamai studijoms pasirengusius asmenis.
Pareigybių komplektavimą padaliniuose vykdyti atsižvelgiant į patvirtintus kriterijus, prioritetą teikiant padalinių, kuriuose yra didžiausias laisvų pareigybių skaičius, komplektavimui.
Pareigybių komplektavimas padaliniuose vykdomas vadovaujantis kriterijais nustatytais Pareigybių poreikio teritoriją prižiūrinčiuose policijos padaliniuose nustatymo metodikoje (patvirtinta 2023-06-05 įsakymu Nr. 5-V-464), atsižvelgiant į policijos įstaigų vadovų pateiktus poreikius, pareigūnams tenkančius krūvius ir skiriamus biudžeto asignavimus.
Patikslinti Studijų kokybės vertinimo centro parengtą Aukštųjų mokyklų ir užsienio valstybių aukštųjų mokyklų filialų išorinio vertinimo metodiką, detalizuojant aukštųjų mokyklų atsiskaitymo už pasiektą pažangą, įgyvendinant išorės ekspertų pateiktas rekomendacijas, procedūras, pavyzdinės pažangos ataskaitos formą bei pateikimo terminus.
2022-01-01 patvirtintas Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymas Nr. V-142, kuriuo patikslinta Aukštųjų mokyklų išorinio vertinimo tvarkos pakeitimo. 2022 m. balandžio 15 d. SKVC įsakymu Nr. V-27 patikslinta Aukštųjų mokyklų ir užsienio valstybių aukštųjų mokyklų filialų išorinio vertinimo metodika, detalizuojant aukštųjų mokyklų atsiskaitymo už pasiektą pažangą, įgyvendinant išorės ekspertų pateiktas rekomendacijas, procedūras, pavyzdinės pažangos ataskaitos formą bei pateikimo terminus.
Doktorantūrų vertinimo tvarkos papildytos vertinamųjų sričių rodiklių įverčiais (balais) ir jose nustatomos aiškiai apibrėžtos sprendimų priėmimo dėl doktorantūrų tolimesnio vykdymo, sustabdymo ar panaikinimo sąlygos.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 -12-23 įsakymu Nr. V-2003 patikslinti Mokslo doktorantūros nuostatai, kuriuose numatytas reikalavimas doktorantūrų vertinimo tvarkose numatyti vertinimą balais.
Parengti ir patvirtinti patalpų būklės vertinimo tvarką.
Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2025-09-29 įsakymu Nr. I-168 patvirtintas Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto būklės vertinimo tvarkos aprašas, kuris reglamentuoja tokio turto būklės vertinimą, jo būklės reitingavimokriterijus, remonto darbų prioritetų nustatymo principus, turto būklės vertinimą atliekančius ir sprendimus priimančius asmenis, taip pat duomenų apie administracinio valstybės nekilnojamojo turto plotus, tokių duomenų rinkimo apimtį, už tai atsakingus asmenis ir duomenų rinkimo periodiškumą.
Atlikti sąskaitos administravimo finansavimo keitimo teisinio reglamentavimo įtvirtinimą.
Valstybinė ligonių kasa (VLK) ir Sveikatos apsaugos ministerija atliko analizę, siekiant nustatyti sąskaitos, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimui, administravimui būtinų išlaidų poreikį. Atsižvelgiant į tai, buvo parengtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo Nr. I-1562 2, 24, 25, 26 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymas projektas, kuris priimtas 2022-11-03. Įstatymo pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1489 įsigaliojo nuo 2023-01-01. Pasikeitus įstatymo 27 str. 12 d. sąskaitos (kurioje kaupiamos sveikatos priežiūros įstaigų įmokos) administravimui skiriamų lėšų procentinis dydis padidėjo iki 6 proc. (buvo 1 proc.) metinių sąskaitos pajamų. Aiškiai reglamentuota, kokios išlaidos apmokamos iš padarytai žalai atlyginti sąskaitos. Taip pat reglamentuota, kad sveikatos apsaugos ministras nustato išsamią įmokų į sąskaitą apskaičiavimo, jų mokėjimo tvarką, išlaidas, priskirtinas sąskaitos administravimo išlaidoms, sąskaitos administravimo ir sąskaitos lėšų naudojimo tvarką (27 str. 11 d.).Sveikatos apsaugos ministras 2020-12-30 įsakymu Nr. V-2012 pakeitė Asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokų į sąskaitą, kurioje kaupiamos asmens sveikatos priežiūros įstaigų įmokos žalai, atsiradusiai dėl paciento sveikatai padarytos žalos, atlyginti, apskaičiavimo, mokėjimo, sąskaitos administravimo ir sąskaitos lėšų naudojimo tvarkos ir išlaidų, priskirtinų sąskaitos administravimo išlaidoms, aprašą ( patvirtintą 2020-01-10 įsakymu Nr. V-40) ir nustatė išlaidas, priskiriamas sąskaitos administravimo išlaidoms. VLK direktorius 2023-12-15 įsakymu Nr. 1K-394 patvirtino Sąskaitos administravimo išlaidų skaičiavimo ir lėšų šioms išlaidoms padengti pervedimo į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą tvarkos aprašą, kuriame detalizavo administravimo išlaidų apskaičiavimo ir lėšų šioms išlaidoms padengti pervedimo iš sąskaitos į Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą tvarką, kuri galioja nuo 2024-01-01.
Organizuoti susitikimą su atsakingais už ministerijos ir jai pavaldžių socialinės globos įstaigų buhalterinės apskaitos tvarkymą NBFC darbuotojais įstaigų teikiamų kitų, nesusijusių su socialinės globos paslaugomis, paslaugų teikimo veikla susijusių ūkinių operacijų pajamų ir sąnaudų vienodo registravimo FVAIS ir NBFC direktoriaus įsakymu patvirtintos Apskaitos politikos patikslinimo klausimų aptarimui, kurio metu būtų siūloma patikslinti Apskaitos politiką ir įtvirtinti vienodas operacijų registravimo procedūras FVAIS.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija iš socialinės globos įstaigų surinko informaciją apie įstaigų gaunamas pajamų rūšis ir apibendrintą susistemintą informaciją vertinimuipateikė Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui. Centras, išanalizavęs gautą informaciją, pateikė rekomendacijas dėl nebiudžetinių lėšų registravimo FVAIS. Ministerija įpareigojo socialinės globos įstaigas nuo 2022-01-01 pajamų ir sąnaudų ūkines operacijas registruoti taikant vienodus su centru suderintus apskaitos principus. Apskaitos politika bus patikslinta, kai ministerijai pavaldžių socialinės globos įstaigų buhalterinės apskaitos tvarkymo funkcijos bus atliekamos centralizuotai Nacionaliniame bendrųjų funkcijų centre.
Išanalizuoti permokos susidarymo aplinkybes ir esant teisiniams pagrindams, inicijuoti ir imtis veiksmų dėl permokos tiekėjui susigražinimo.
Priėmus Antstolių įstatymo pakeitimus, patvirtinti antstolių skaičiaus nustatymo metodiką.
Antstolių skaičiaus nustatymo metodikos projektas darbo tvarka derinamas su Lietuvos antstolių rūmais. Kadangi antstolių skaičiaus nustatymo kriterijai yra susiję su antstolių pajamomis, projekto rengimas užtruko užsitęsus vykdymo išlaidų dydžių nustatymo metodikos projekto derinimo procesui.
Atsižvelgiant į Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuoto vidaus audito skyriaus atlikto Prūdiškių socialinės globos namų finansinio vidaus audito rezultatus, įstaigai buvo pateiktos rekomendacijos.
Įpareigoti Rūmų vadovą užtikrinti klaidingų apskaitos įrašų, nurodytų Valstybės kontrolės 2021-05-18 rašte Nr. SD-(6-9.1.1-E-6078)-441, ištaisymą ir apie atliktus veiksmus informuoti Vidaus reikalų ministeriją (kartu pateikiant klaidų ištaisymą įrodančius dokumentus ir ištaisytus apskaitos registrus) ir Valstybės kontrolę.
Atlikus detalesnių duomenų dėl garantuojamų paskolų, kurios yra suteiktos kredito linijos būdu, gavimo ir apdorojimo galimybių analizę, identifikavus rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas ir pasirinkus mažiausiai išteklių reikalaujančią, numatyta patikslinti valstybės garantuojamų paskolų žiniaraščio sudarymo taisykles.
Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Centralizuotas vidaus audito skyrius atliks Jurdaičių socialinės globos namų finansinį vidaus auditą (finansinių ataskaitų duomenų analizę).
Įpareigoti Rūmų vadovą atlikti Rūmuose veikiančios vidaus kontrolės sistemos peržiūrą, siekiant, kad vidaus kontrolės sistema užtikrintų patikimos, aktualios, išsamios ir teisingos informacijos apie Rūmus teikimą. Apie atliktą peržiūrą ir jos rezultatus informuoti Vidaus reikalų ministeriją.
Atlikti VšĮ Tautinių bendrijų namai buhalterinės apskaitos patikrą.
Tautinių mažumų departamentas atliko VŠĮ „Tautinių bendrijų namų“ buhalterinės apskaitos patikrą (peržiūrėjo apskaitos dokumentus, sutartis, įstaigos patvirtintas galiojančias tvarkas, įsakymus, finansines ataskaitas ir kt.) ir pateikė siūlymus nustatytiems trūkumams pašalinti.
Atlikti VšĮ Tautinių bendrijų namai buhalterinės apskaitos trūkumų šalinimo stebėseną.
Atsižvelgiant į Tautinių mažumų departamento atliktos VŠĮ „Tautinių bendrijų namų“ buhalterinės apskaitos patikros rezultatus, įstaigai buvo pateikti siūlymai nustatytiems trūkumams pašalinti. VšĮ „Tautinių bendrijų namų“ atsižvelgė į pateiktus siūlymus ir nustatytus neatitikimus ištaisė.
Atlikti tyrimą, siekiant įvertinti Centro 2020 m. finansinės atskaitomybės teisingumą.
Vidaus reikalų ministerija, atlikusi Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centro „Dainava“ 2020 m. finansinių ataskaitų rinkinio teisingumo vertinimą (2021-08-11 pažyma Nr. 23A4-85 „Dėl Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centro „Dainava“ 2020 m. finansinės atskaitomybės teisingumo vertinimo“), nustatė klaidų ir informavo, kad jos bus ištaisytos 2021 m.
Peržiūrėti paslaugas teikiančių įmonių sutarčių vykdymo kontrolės procesą, esant poreikiui numatyti papildomas kontrolės priemones.
VĮ Turto banko generalinio direktoriaus 2025-12-30 įsakymu Nr. P1-394 „Dėl Valstybės įmonės“ Turto banko generalinio direktoriaus 2022 m. kovo 23 d. įsakymo Nr. P1-126 „Dėl valstybės įmonės Turto banko avarijos valdymo proceso patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtintas naujos redakcijos Avarijos valdymo procesas:1. 5.1 ir 5.2 p. – įtvirtinti konkretūs paslaugų teikėjų ir valymo įmonių reagavimo į avarijas terminai, susieti su sutartinių įsipareigojimų vykdymo priežiūra;2. 6.1–6.2 p. – detalizuoti paslaugų teikėjų veiksmai avarijos lokalizavimo metu, nustatant aiškius atlikimo reikalavimus. 3. 7, 7.1–7.3 p. – nustatyta pareiga dokumentuoti darbus, teikti duomenis ONTVIS II sistemoje ir uždaryti / atnaujinti užklausas, kas sudaro galimybę vykdyti nuolatinę tiekėjų kontrolę ir avarinės užduoties atlikimo laiką. 4. 9.1 p. – detalizuotas paslaugų teikėjo pareigos pateikti avarijos padarinių vertinimą per nustatytą terminą, kas sudaro pagrindą vertinti paslaugų teikėjų veiklos operatyvumą. Rizikų skyriaus nuostatos (sutartiniai reikalavimai) į procesą integruoti esminiai sutartiniai paslaugų teikėjų reikalavimai, kurie bus įtraukti į nuo 2026-03-01 įsigaliosiančias pastatą / patalpas administruojančių įmonių naujas tiekėjų sutartis, leis užtikrinti, kad sutrikimų likvidavimo paslaugos būtų suteikiamos laiku.
Parengti ir patvirtinti RC Projektų portfelio komiteto (PPK) sudėtį ir darbo reglamentą.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2020-03-12 įsakymu Nr. VE-195 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės registrų centro Projektų portfelio komiteto sudarymo“ sudarytas ir patvirtintas Projektų portfelio komitetas bei 2021-11-09 įsakymu Nr. VE-771 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro Projektų portfelio komiteto darbo reglamento patvirtinimo“ patvirtintas Projektų portfelio komiteto darbo reglamentas.
Pagal vertinimo rezultatus inicijuoti sprendimai identifikuotoms priežastims šalinti.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2022 m. atliko analizę ir nustatė, kad institucijos, gaunančios neatlygintinai registrų duomenis nepakankamai kontroliuoja duomenų gavimą, todėl nevaldo neatlygintinai gaunamų duomenų srautų (yra prielaidos piktnaudžiauti privilegijomis). Siekiant išvengti perteklinio asmens duomenų tvarkymo ir mažinti teikiamų duomenų kiekį, Vyriausybė 2022-12-21 priėmė nutarimą Nr. 1293 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-01-10 nutarimo Nr. 45 „Dėl Atlyginimo už registro objekto registravimą, dokumentų teikimą dydžių apskaičiavimo ir atlyginimo už registro objekto registravimą, registro duomenų, registro informacijos, registrui pateiktų dokumentų ir (arba) jų kopijų, valstybės informacinių sistemų duomenų teikimą mokėjimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ . Aprašas buvo papildytas 5-1 punktu, kuriame registrų ir valstybės informacinių sistemų tvarkytojams tais atvejais, kai duomenys duomenų gavėjams teikiami neatlygintinai, pavesta vykdyti teikiamų duomenų kiekio (atliekamų užklausų) stebėseną ir kas ketvirtį jos rezultatus pateikti registrų ir valstybės informacinių sistemų valdytojams, taip pat asignavimų valdytojams, jei valdytojai patys nevaldo asignavimų; sudaromose ir keičiamose duomenų teikimo sutartyse nustatyti duomenų gavėjų gaunamų duomenų tvarkymo stebėsenos ir atskaitomybės sąlygas.
Asmens sveikatos priežiūros įstaigose atlikti vidaus auditą.
Sveikatos apsaugos ministerijos Vidaus audito skyrius sveikatos priežiūros įstaigose atliko išlaidų darbo užmokesčio padidinimui dėl COVID-19 ligos (koronaviruso infekcijos) kompensavimo Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšomis ir valstybės biudžeto lėšomis vidaus auditą (2022-05-27 vidaus audito ataskaita Nr. VAA-6). Sveikatos apsaugos ministras, atsižvelgdamas į audito rezultatus, 2023-01-13 įsakymu Nr. V-40 patvirtino rekomendacijų įgyvendinimo priemonių planą, kurių įgyvendinimo terminas suplanuotas iki 2024-01-01.
Parengti ir patvirtinti svarbias informacinių technologijų funkcijas vykdančių darbuotojų pamainumo užtikrinimo planą ir jį nuolat atnaujinti.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-05-10 įsakymu VE-341 (1.3 E) „Dėl Valstybės įmonės Registrų centro 2022 metų IT centro kritinių pareigybių sąrašo tvirtinimo“ patvirtintas IT centro kritinių pareigybių sąrašas, nustatytos atsakomybės dėl kritinių pareigybių valdymo ir stebėsenos, periodinio vertinimo ir statuso atnaujinimo. Taip pat 2022-05-10 sudaryta Informacinių technologijų centro darbuotojų pamainumo matrica, kurioje nurodytos svarbias funkcijas vykdančių darbuotojų pamainumo sąsajos.
Vadovaujantis Antstolių skaičiaus nustatymo metodika, nustatyti optimalų antstolių skaičių.
Optimalus antstolių skaičius bus nustatytas, patvirtinus Antstolių skaičiaus nustatymo metodiką. Metodikos projektas darbo tvarka derinamas su Lietuvos antstolių rūmais.
Parengti ir patvirtinti Projektų valdymo procesų aprašymą.
Parengti, patvirtinti ir „Promapp“ sistemoje dokumentuoti projektų valdymo procesai : •„Pristatyti verslo poreikį PPK posėdyje“ (paskelbta 2022-06-20);•„Sudaryti PVPG ir organizuoti jos darbą“ (paskelbta 2022-06-23);•„Pasirašyti/keisti projekto finansavimo sutartį“ (paskelbta 2022-04-01);•„Sukurti projekto paskyrą“ (paskelbta 2022-07-04);•„Administruoti ES paraišką“ (paskelbta 2022-06-20);•„Administruoti mokėjimo prašymą“ (paskelbta 2022-06-20);•„Valdyti projekto pirkimus“ (paskelbta 2022-06-02);•„Valdyti projekto suinteresuotas šalis“ (paskelbta 2022-01-21);•„Valdyti projekto komunikaciją“ (paskelbta 2022-06-02);•„Valdyti projekto rizikas“ (paskelbta 2022-06-07);•„Užbaigti projektą, įforminti rezultatus ir atlikti stebėseną“ (paskelbta 2022-05-09);•„Organizuoti projekto patikrą ir auditą, įforminti rezultatus“ (paskelbta 2022-02-07).
Įdiegti projektų valdymo įrankį, skirtą unifikuoti ir automatizuoti projektų valdymo procesus Jira sistemoje (BigPicture įrankio diegimas).
VĮ Registrų centras 2022-05-18 informavo, kad 2022 m. vasario mėn. pradėtas naudoti ir pagal kritines klaidas 2022-03-21 atnaujintas projektų valdymo įrankis „Jira BigPicture“.
Parengti Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. kovo 9 d. nutarimu Nr. 241, pakeitimo projektą.
Nuo 2023-01-01 Vyriausybės 2006-03-09 nutarimu Nr. 241 patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas neteko galios. 2022-12-08 priėmus naują Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymą Nr. XIV-1640, Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų vertinimo dydžiai.
Pagal vertinimo rezultatus priimti sprendimai ir, esant poreikiui, inicijuoti teisės aktų pakeitimai.
Remiantis Ekonomikos ir inovacijų ministerijos atliktos valstybės informacinių išteklių valdytojų apklausos rezultatais ir įvertinus Krašto apsaugos ministerijos, kaip kibernetinio saugumo politikos ir elektroninės informacijos saugos politikos formuotojo, nuomonę, priimti sprendimai nekeisti esamo teisinio reguliavimo, nes didėtų administracinė našta ir tai nebūtų tikslinga bei pagrįsta, kadangi informacinės sistemos valdytojas, kaip už informacinės sistemos saugumą ir saugumo politikos formavimą atsakingas subjektas, šias pareigas privalo įgyvendinti savarankiškai ir nepriklausomai nuo kitų subjektų.
Siekiant identifikuoti priežastis, dėl kurių duomenų gavėjai ne visada naudojasi ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu, valstybės mastu organizuoti analizę.
Siekiant identifikuoti priežastis, dėl kurių duomenų gavėjai ne visada naudojasi ekonomiškiausiu duomenų gavimo būdu, valstybės mastu Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2022 m. atliko analizę ir nustatė, kad nors „sistema-sistema“ būdas yra akcentuojamas kaip pigiausias, tačiau yra esminiai šio duomenų teikimo būdo trūkumai: - duomenų gavėjas turi turėti integruotas sąsajas ir įdiegtas sistemas, pritaikytas nuskaityti tokiu būdu gautus duomenis. Institucijos nėra suinteresuotos (investuoti) diegti tokias sistemas, kadangi ir taip duomenis gauna neatlygintinai.-„sistema-sistema“ (xml) formatas (priešingai nei pdf) nėra patogus vartotojui (išrašo pdf formatas pagal formą laikytinas oficialiu RC dokumentu), todėl subjektams, kurie ima nemažai duomenų, pagal darbo specifiką „sistema – sistema“ gauti duomenys nėra pritaikomi. Pavyzdžiui, teismas, socialinės tarnybos negali prijungti į bylos medžiagą „sistema-sistema“ formato išrašo.
Nuteistųjų priežiūros sustiprinimas, atsisakant fizinės apsaugos ir nukreipiant daugiau darbuotojų nuteistųjų priežiūrai (užimtumui) užtikrinti: modernizavus įstaigų perimetro apsaugos ir vaizdo sistemas, atsisakyta fizinės apsaugos Alytaus PN – 8-iuose postuose (bokšteliuose), Marijampolės PN – 11-oje postų, Pravieniškių PN-AK – 6-iuose postuose.
Nuo 2022 m., Marijampolės PN – 11-oje postų, Pravieniškių PN-AK – 6-iuose postuose vykdomi perimetro apsaugos ir vaizdo sistemų modernizavimo darbai. Pravieniškių PN 1-ame, 2-ame padalinyje ir Alytaus PN atsisakyta perimetre fizinės apsaugos bokšteliuose. Priemonė įgyvendinama pagal 2021–2030 metų plėtros programos pažangos priemonės Nr. 13-002-08-02-01 „Modernizuoti bausmių vykdymo sistemos infrastruktūrą“ veiklą. Planuojama įgyvendinti iki 2026 m.
Kartu su valstybės informacinių išteklių valdytojais atlikti galimybės tvirtinti bendrus saugos dokumentus, kai jų valdomų valstybės informacinių išteklių duomenis tvarko tas pats duomenų tvarkytojas, įteisinimo tikslingumo vertinimą.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2022 m. pab. pakvietė registrų ir valstybės informacinių sistemų valdytojus dalyvauti apklausoje dėl bendrų saugos dokumentų įteisinimo tikslingumo. Atlikta valstybės informacinių išteklių (VII) valdytojų apklausa parodė, kad tokią galimybę palaikytų tik 20 proc. VII valdytojų, o jos įteisinimas daugiau negu pusės apklaustų VII valdytojų nuomone ne sumažintų administracinę naštą, bet ją dar padidintų, kadangi išaugtų saugos dokumentų derinimo sudėtingumas.Taip pat ministerija 2022 m. ir 2023 m. kreipėsi ir į Krašto apsaugos ministeriją (kibernetinio saugumo politikos ir elektroninės informacijos saugos politikos formuotoją) prašydama pateikti nuomonę dėl praktinio įgyvendinimo ir apklausos rezultatų. Krašto apsaugos ministerijos nuomone, nėra teisinio pagrindo skirtingų informacinių sistemų valdytojams tvirtinti bendrų informacinių sistemų saugos dokumentus.
Peržiūrėti Ekonomikos ir inovacijų ministerijoje naudojamas vidaus kontrolės priemones ir, esant poreikiui, jas papildyti nuostatomis dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rizikų valdymo (atsakomybių nustatymas, rizikų vertinimas ir valdymas, reguliari stebėsena).
Ekonomikos ir inovacijų ministerijoje sukurtas RRF rodiklių, kvietimų ir išmokėtų lėšų stebėsenos procesas ir RRF stebėsenos įrankis, kuriuo naudojasi ministerijos darbuotojai ir vadovybė. Rodiklius kuruojantys padaliniai atnaujina informaciją apie rodiklių pažangą, kvietimų paskelbimą, panaudotas lėšas ir rizikas RRF rodiklių stebėsenos įrankyje intranete vieną kartą per savaitę, kiekvieno mėnesio 10 d. informacija pateikiama ministerijos vadovybei. Esant poreikiui yra galimybė suteikti prieigą prie įrankio ir išorės vartotojams. Strateginio planavimo darbo grupės (SPDG) 2023-12-29 posėdžio protokolu Nr. (33.8-81)-252-195 patvirtintas SPDG darbo reglamento pakeitimas, kuriuo įtvirtinta prievolė SPDG nariams koordinuoti ir prižiūrėti ekonomikos ir inovacijų ministro valdymo sričių programų ir projektų įgyvendinimą, ne rečiau kaip kartą per ketvirtį peržiūrėti ir įvertinti RRF rodiklių pasiekimo progresą.
Įregistruoti Nekilnojamojo turto registre neįregistruoto savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto nuosavybės ir daiktines teises
Audito metu teikti pastebėjimai dėl 15 nekilnojamojo turto (NT) objektų įregistravimo (išregistravimo) Nekilnojamojo turto registre (NTR). NTR įregistruotos nuosavybės ir daiktinės teisės - turto patikėjimo teisė VĮ Turto bankui į 4 neįregistruotus savivaldybės patikėjimo teise valdomus NT objektus (Vyriausybės nutarimais: 2020-09-16 Nr. 1001 negyvenamoji patalpa – klubas, unikalus Nr. 4400-4331-4336:6113, 174,48 kv. m; 2021-02-10 Nr. 81 negyvenamosios patalpos, unikalus Nr. 1994-0041-6019:0036, 120,72 kv. m, Nr. 1994-0041-6019:0037, 577,24 kv. m ir Nr. 1994-0041-6019:0038, 70,56 kv. m).Vadovaujantis Vyriausybės 2021-03-31 nutarimu Nr. 191 garažas, unikalus Nr. 4400-2493-0001, perduotas VĮ Turto bankui (2021-12-16 perdavimo ir priėmimo aktas Nr. 60-9-87). Vadovaujantis Valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn įstatymu, butas, unikalus Nr. 4400-0853-6052:4730, 2021-04-13 aktu Nr. AK-560 perimtas Kauno m. savivaldybės nuosavybėn ir nuosavybės teisė įregistruota NTR savivaldybės vardu. NTR išregistruota valstybės nuosavybė 23/100 gyvenamojo namo (unikalus Nr. 1993-0037-6020, 2020-10-28 susitarimas) ir kambario (unikalus Nr. 1993-8023-9023:0008), kadangi dar 2003 m. ši patalpa priskirta prie 4 buto. Vyriausybės 2023-06-14 nutarimu Nr. 449 išregistruotas sandėlis (unikalus Nr. 1995-9037-2013, 124,9 kv. m).Kauno m. savivaldybės tarybos 2022-11-22 sprendimu Nr. T-566 neišlikę 5 NT objektai (gamybinis pastatas (unikalus Nr. 1992-0026-7010, 261,35 kv. m), ūkiniai pastatai (unikalus Nr. 1992-0026-7021, 12,06 kv. m ir Nr. 1992-0026-7032, 36,24 kv. m), administracinis pastatas (unikalus Nr. 1993-5027-3011, 460,54 kv. m), pastatas – mokykla (unikalus Nr. 1991-0004-8016, 933,06 kv. m), pripažinti netinkamais (negalimais) naudoti dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo ir išregistruoti iš NTR. Minėtu sprendimu 24/100 ūkinio pastato (unikalus Nr. 1992-5027-5035, 8,88 kv. m) išregistruoti nėra galimybės, kol nėra kitų pastato dalių savininkų (privačių asmenų) įgaliojimų jų vardu užpildyti deklaraciją apie statinio nugriovimą.
Parengti RC tvarkomų valstybės informacinių išteklių saugos atitikties vertinimų veiklų planą (grafiką), kuriame būtų nustatyti visų RC tvarkomųvalstybės informacinių išteklių saugos atitikties vertinimo atlikimo ir ataskaitų parengimo terminai bei atsakingi asmenys, paskirtas už šio plano vykdymo kontrolę atsakingas asmuo, ir nustatytais terminais atlikti saugos vertinimus.
Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-03-24 įsakymu Nr. VE-208 (1.3 E) patvirtintas registrų ir valstybės informacinių sistemų informacinių technologijų saugos atitikties vertinimo veiklų 2022 m. planas (grafikas). Nustatytais terminais atlikti saugos atitikties ir rizikos vertinimai, kurių pagrindu sudarytos 7 ataskaitos (2022-11-14 įsakymas Nr. BT-6292 (1.4 E), 2022-11-14 įsakymas Nr. BT-6291 (1.4), 2022-11-14 įsakymas Nr. BT-6283 (1.4 E), ), 2022-11-14 įsakymas Nr. BT-6137 (1.4 E), 2022-11-28 įsakymas Nr. VE-864 (1.3), 2022-11-28 įsakymas Nr. VE-862 (1.3), 2022-11-28 įsakymas Nr. VE-863 (1.3)).Taip pat siekiant užtikrinti vertinimų periodiškumo tęstinumą, Registrų centro generalinio direktoriaus 2023-01-11 įsakymu Nr. VE-31 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-03-24 įsakymo Nr. VE-208 (1.3 E) „Dėl registrų ir valstybės informacinių sistemų informacinių technologijų saugos atitikties vertinimo veiklų 2022 m. plano (grafiko) sudarymo“ pakeitimo“ pavesta sudaryti registrų ir valstybės informacinių sistemų informacinių technologijų saugos atitikties vertinimo veiklų 2023 m. planą (grafiką).
Papildyti Promapp sistemoje dokumentuotą IT incidentų valdymo proceso aprašą klasifikavimo / kategorijų aprašymu.
VĮ Registrų centras 2022-05-18 informavo, kad „Promapp“ sistemoje 2022-02-23 paskelbtas IT incidentų valdymo proceso aprašas ("Valdyti IT incidentus") su klasifikavimo/kategorijų aprašymu.
Parengti ir patvirtinti IT problemų valdymo taisykles: nustatyti problemų registravimo kriterijus, proceso procedūras, dalyvių roles ir atsakomybes, incidentų tendencijų analizės atlikimo tvarką, duomenų apie žinomas klaidas irjų sprendimo būdus kaupimą.
Generalinio direktoriaus 2022-08-01 įsakymu Nr. VE-558(1.3E) "Dėl valstybės įmonės Registrų centro informacinių technologijų problemų valdymo taisyklių patvirtinimo" buvo patvirtintos IT problemų valdymo taisyklės, kuriose nustatyti problemų registravimo kriterijai, procedūros, dalyvių rolės ir atsakomybės, rodikliai, pagal kuriuos stebimos problemos ir siekiama užtikrinti atitinkamo proceso efektyvumą bei nuolatinį gerinimą.
Aprašyti užklausų valdymo procesą Promapp sistemoje.
IT užklausų valdymo procesas Promapp sistemoje dokumentuotas - Valdyti IT paslaugų prašymus (Paskelbta 2022-07-22).
Parengti IS pokyčių valdymo tvarkos aprašą apimantį visus IS gyvavimo ciklo etapus ir jame numatyti pokyčių valdymo proceso stebėsenos ir kontrolės priemones, kurios užtikrintų IS pokyčių įgyvendinimą nustatytais terminais.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2023-01-05 įsakymu Nr. VE-13 (1.3E) "Dėl valstybės įmonės Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo visose gyvavimo ciklo stadijose tvarkos aprašo patvirtinimo" patvirtintas VĮ Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pokyčių valdymo visose gyvavimo ciklo stadijose tvarkos aprašas.
3.1. Teisės aktuose nustatyti užsieniečių vaikų integracijos modelį: ugdymo organizavimą, lietuvių kalbos gebėjimų ugdymą, švietimo pagalbos teikimą adaptaciniu laikotarpiu, kultūrinę integraciją ir pan. (taip pat įgyvendina Rekomendacijas Nr. 1 ir Nr. 2.1).
Parengti teisės aktų pakeitimus, susijusius su pasirengusių ir nepasirengusių dirbti asmenų identifikavimu: Lietuvos Respublikos užimtumo įstatymo pakeitimo projektą
2022 m. gegužės 19 d. priimtas Užimtumo įstatymo Nr. XII -2470 1, 12, 16, 20, 22, 24, 28, 29, 30, 31, 36, 37, 38, 391, 40, 44, 46, 47, 48, 48(1) straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo 39(2), 39(3) ir 48(2) straipsniais įstatymas Nr. XIV-1106 (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/591806b2db3111ecb1b39d276e924a5d?jfwid=kivgxuxm1). Įstatymu pakeistos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės. Nustatytos įsidarbinimą ribojančios aplinkybės, kurioms esant asmeniui gali būti suteikiamas darbo rinkai besirengiančio asmens statusas. Numatyta galimybė šiems asmenims teikti konsultavimo dėl pasirengimo dirbti paslaugas, dalyvauti savivaldybių patvirtintose užimtumo didinimo programose, siekiant pašalinti įsidarbinimą ribojančias aplinkybes. Taip pat pakeisti tinkamo darbo nustatymo požymiai, siejant su asmens turima kvalifikacija, darbo patirtimi, sveikatos būkle, kelionės į darbą išlaidomis ir numatomu gauti darbo užmokesčio dydžiu, taip pat su registracijos Užimtumo tarnyboje laikotarpiu ir bedarbio statuso panaikinimu pagal pateiktų tinkamo darbo pasiūlymų skaičių.Įstatymas įsigaliojo 2022 m. liepos 1 d.
Parengti teisės aktų pakeitimus, susijusius su pasirengusių ir nepasirengusių dirbti asmenų identifikavimu: Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017 m. liepos 21 d. įsakymo Nr. A1-394 „Dėl Darbo rinkos paslaugų teikimo sąlygų ir tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo projektą.
2022 m. liepos 1 d. priimtas Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymas Nr. A1-453 „Dėl Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2017 m. liepos 21 d. įsakymo Nr. A1-394 „Dėl darbo rinkos paslaugų teikimo sąlygų ir tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/315e6d70f97311ecbfe9c72e552dd5bd?jfwid=kivgxuxwu). Įsakymu tikslinamos bedarbio statuso suteikimo sąlygos ir šio statuso panaikinimo aplinkybės, nustatomas statuso suteikimas darbo rinkai besirengiantiems asmenims; nustatomas duomenų apie įsiskolinimus (įsidarbinimą ribojanti aplinkybė dėl kurios asmeniui gali būti suteikiamas darbo rinkai besirengiančio asmens statusas) gavimas iš Registrų centro; sudaroma galimybė pirkti konsultavimo paslaugas darbo rinkai besirengiantiems asmenims. Įsakymas įsigaliojo 2022 m liepos 2 d.
Parengti veiklos tęstinumo planų ir atsarginių kopijų išbandymo planą (grafiką), kuriame būtų nustatyti už išbandymus atsakingi vykdytojai ir terminai, už plano vykdymo kontrolę atsakingas asmuo, ir nustatytais terminais atlikti bandymus.
VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2022-02-23 įsakymu Nr. VE-130 (1.3 E) „Dėl Valstybės įmonės Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų 2022 m. plano patvirtinimo“ patvirtintas įmonės tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų 2022 m. planas (grafikas). Pagal planą (grafiką) atlikti 100 proc. atsarginių kopijų bandymų ir tęstinumo bandymų, kurių pagrindu parengti 7 atsarginių kopijų atstatymo išbandymo aktai, 2 tęstinumo bandymų ataskaitos (2022-11-15 įsakymas Nr. BT-6306 (1.4 E), 2022-11-18 įsakymas Nr. BT-6306 (1.4 E)).Taip pat VĮ Registrų centro generalinio direktoriaus 2023-01-11 įsakymu Nr. VE-32 (1.3 E) „Dėl valstybės įmonės Registrų centro generalinio direktoriaus 2022 m. vasario 23 d. įsakymo Nr. VE-130 (1.3 E) „Dėl Valstybės įmonės Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų 2022 m. plano patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtintas Registrų centro tvarkomų registrų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planų ir elektroninės informacijos atkūrimo iš atsarginių kopijų bandymų 2023 m. planas.
Parengti ir patvirtinti IT užklausų valdymo taisykles.
Generalinio direktoriaus 2022-08-01 įsakymu Nr. VE-559(1.3E) "Dėl valstybės įmonės Registrų centro informacinių technologijų paslaugų prašymų valdymo taisyklių patvirtinimo" buvo patvirtintos IT užklausų valdymo, t.y. paslaugų prašymų valdymo, taisyklės, nustatytos sąvokos, procesas , atsakomybės ir rodikliai, pagal kuriuos stebimos problemos ir siekiama užtikrinti atitinkamo proceso efektyvumą bei nuolatinį gerinimą.
Nustatyti ir patvirtinti Užimtumo tarnybos administracijos padalinių veiklos vertinimo rodiklius pagal Užimtumo tarnybos strateginius tikslus.
Užimtumo tarnyba (UŽT) 2022 metams nustatė klientų aptarnavimo departamentų ir klientų aptarnavimo skyrių standartizuotus veiklos vertinimo rodiklius (planai tvirtinami dokumentų valdymo sistemoje DocLogix sistemoje: klientų aptarnavimo departamentų (KAD) planus patvirtinto UŽT direktorius, klientų aptarnavimo skyrių - atitinkamų KAD direktoriai). KAD ir KAS rodikliai atitinka Užimtumo tarnybos 2022-2026 m. strategijos rezultatų rodiklius strategijoje numatytiems tikslams: „Didinti darbo ieškančių asmenų perėjimą į tvarų užimtumą, įgalinant juos tapti savo karjeros šeimininkais“; „Padėti darbdaviams tvariai apsirūpinti darbo jėga, pritraukiant ir užpildant laisvas darbo vietas kvalifikuotais darbuotojais“; „Valdyti Užimtumo tarnybos partnerių ekosistemą, sudarant galimybes klientams gauti profesionalią partnerių pagalbą“; „Tobulinti Užimtumo tarnybos gebėjimus ir veiklos efektyvumą“.
Organizuoti Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006 m. kovo 9 d. nutarimu Nr. 241, pakeitimo projekto teikimą Vyriausybei ir priėmimą.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kurio 32 straipsnyje nustatyta savivaldybės ir valstybės lygių ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarka. Šio įstatymo 2 straipsnyje nustatytos krizinių situacijų sąvokos. Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintas Pranešimo ir keitimosi informacija apie įvykį, ekstremalųjį įvykį, ypatingą įvykį, ekstremaliąją situaciją ar krizę tvarkos aprašas, kurio 2 priede patvirtintas Ekstremaliųjų įvykių kriterijų sąrašas bei jų dydžiai. Šiuo nutarimu taip pat patvirtintas Ekstremaliųjų situacijų skelbimo ir atšaukimo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta savivaldybės ir valstybės lygio ekstremaliosios situacijos skelbimo tvarka.
Parengti darbo su darbo ieškančiais asmenimis paslaugų standartus (apimant paslaugos turinį ir rekomenduojamus paslaugų teikimo kanalus).
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. rugpjūčio 31 d. įsakymu Nr. V-265 patvirtinta darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims metodika, kuri nustato darbo ieškantiems bei darbo rinkai besirengiantiems asmenims darbo rinkos paslaugų pagal paslaugų teikimo standartus teikimą, užimtumo rėmimo priemonių ir užimtumo didinimo programų siūlymą ir taikymą, bei tarnybos Klientų aptarnavimo departamentų Klientų aptarnavimo skyriuose specialistų, atsakingų už paslaugų ar paslaugų etapų teikimą ar teikimo organizavimą, funkcijas ir veiksmus. Metodikoje apibrėžiamas individualizuotas darbo rinkos paslaugų teikimas darbo ieškantiems ir darbo rinkai besirengiantiems asmenims, atsižvelgiant į jų užimtumo tikslus, įsidarbinimo galimybes ir įsidarbinimą ribojančias aplinkybes, paslaugų teikimo būdus ir eigą. Nustatytos pagrindinės darbo ieškančių asmenų aptarnaujančių specialistų elgesio normos, paslaugų teikimo schema, išdėstyti paslaugų teikimo būdai ir kanalai. Įsakymu įpareigojama Užimtumo tarnybos valstybės tarnautojus ir darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, vadovautis Metodika teikiant paslaugas darbo ieškantiems asmenims, identifikuojant pagrindines jų užimtumo kliūtis ir parenkant tinkamas priemones joms valdyti.
Parengti individualių užimtumo veiklos planų sudarymo bei pažangos vertinimo gaires, siekiant paslaugas ir priemones numatyti pagal kliento individualius poreikius.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. liepos 4 d. įsakymu Nr. V-196 (paskutinis keitimas 2022-07-08 Nr. V-207) patvirtintas Darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams tvarkos aprašas, kuriame reglamentuotas individualios užimtumo veiklos planavimo paslaugos teikimas Užimtumo tarnyboje registruotiems asmenims. Aprašo 3 skirsnyje numatytas individualaus užimtumo veiklos plano (IUVP) sudarymas; suplanuotų paslaugų ir užimtumo rėmimo priemonių, nurodytų Užimtumo įstatymo 12 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose, įgyvendinimo vertinimas; IUVP pažangos vertinimas, keitimas ar tikslinimas.
Patikslinti Paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims tvarkos aprašą, užtikrinant atsiskaitymą už savarankišką darbo paiešką ir jos rezultatų vertinimą.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-07-04 įsakymu Nr. V-196 patvirtinto Darbo rinkos paslaugų teikimo darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams tvarkos aprašo II skyriaus septintajame skirsnyje aprašyta savarankiškos darbo paieškos ir atsiskaitymo už ją tvarka, savarankiškos darbo paieškos vertinimas. Nuoroda: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/f2bff210fb6f11ec8fa7d02a65c371ad
Patvirtinti Užimtumo tarnybos 2022–2026 m. strategiją.
2022-06-30 Užimtumo tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. V-194 patvirtinta Užimtumo tarnybos 2022-2026 m. strategija. Strategijoje numatyti keturi tikslai: Didinti darbo ieškančių asmenų perėjimą į tvarų užimtumą, įgalinant juos tapti savo karjeros šeimininkais; Padėti darbdaviams tvariai apsirūpinti darbo jėga, pritraukiant ir užpildant laisvas darbo vietas kvalifikuotais darbuotojais; Valdyti Užimtumo tarnybos partnerių ekosistemą, sudarant galimybes klientams gauti profesionalią partnerių pagalbą; Tobulinti Užimtumo tarnybos organizacinius gebėjimus ir veiklos efektyvumą. Tarnybos strategijoje pateikiamas strategijos žemėlapis, nubrėžiantis 10 strateginių uždavinių, skirtų iškeltiems strateginiams tikslams įgyvendinti, jų tarpusavio sąsajas ir priežastinius ryšius, pagrindines strategines iniciatyvas šiems strateginiams uždaviniams įgyvendinti ir pagrindinius veiklos rodiklius.
Sukurti naują stebėsenos rodiklį, parodantį tiesioginį Užimtumo tarnybos veiklos poveikį laisvų darbo vietų užpildymui.
Užimtumo tarnyba informavo, kad nustatytas naujas Užimtumo tarnybos veiklos stebėsenos rodiklis, parodantis tiesioginį Užimtumo tarnybos veiklos poveikį laisvų darbo vietų užpildymui: Užimtumo tarnyboje paskelbtų Laisvų darbo vietų dalis, užpildytų Užimtumo tarnyboje registruotais darbo ieškančiais asmenimis, tarpininkaujant Užimtumo tarnybos specialistams.Rodiklio apskaičiavimo metodika:Skaitiklis - laisvų darbo vietų skaičius, užpildytas darbo ieškančiais asmenimis, registruotais Užimtumo tarnyboje, tiesiogiai dalyvaujant Užimtumo tarnybos specialistams per laikotarpį / Vardiklis - visos terminuotos ir neterminuotos laisvos darbo vietos, registruotos Užimtumo tarnyboje per laikotarpį.Tiesioginis Užimtumo tarnybos specialistų darbas įdarbinant darbo ieškančius asmenis stebimas per asmeniui išduotų rekomendacijų įsidarbinti skaičių, po kurių gautas teigiamas atasakymas dėl asmens įsidarbinimo užpildant laisvą darbo vietą.
Parengti darbo su darbdaviais paslaugų standartus (apimant paslaugos turinį ir rekomenduojamus paslaugų teikimo kanalus).
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 30 d. įsakymu Nr. V-306 patvirtinta darbo rinkos paslaugų teikimo darbdaviams metodika, kuri nustato tarnybos tikslus ir uždavinius bei paslaugų darbdaviams standartus, kuriais siekiama kokybiškai teikti darbo rinkos paslaugas darbdaviams. Metodikoje nustatyta paslaugų teikimo darbdaviams schema, veiklos sritys siekiant paslaugų sklaidos, tvarumo, kokybės ir stebėsenos. Įsakymu įpareigojama tarnybos valstybės tarnautojus ir darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, vadovautis Metodika teikiant paslaugas darbdaviams.
Parengti darbuotojų, aptarnaujančių darbdavius, mokymų, susijusių su naujų darbo metodų (paslaugų standartų) įdiegimu, grafiką.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022 m. rugsėjo 2 d. įsakymu Nr. V-268 patvirtintas 2022 m. Priemonių įgyvendinimo organizavimo skyriaus vykdomų vidinių mokymų Užimtumo tarnybos specialistams sąrašas. Vidiniai mokymai „Darbo su darbdaviais principai ir metodika“ dėl darbo su darbdaviais metodikos ir paslaugų standartų taikymo įvyko 2022 m. spalio mėn. 2022 m. lapkričio mėn. planuojami mokymai tarnybos specialistams užsieniečių iš trečiųjų šalių įdarbinimo sritį reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo bei registravimo(si) Užimtumo tarnyboje proceso naujovių klausimais. Mokymų planas 2023 m. bus parengtas 2022 m. gruodžio mėn.
Parengti ir patvirtinti tvarkos aprašą dėl nuomojamuose sandėliuose saugomų valstybės rezervo medicinos atsargų kokybės ir laikymo sąlygų tikrinimo.
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimą, numatyti galimybes ataskaitoje pateikti duomenis apie valstybės nekilnojamojo turto, perduoto patikėjimo teise savivaldybėms, panaudojimą.
Vyriausybė 2021-06-16 nutarimu Nr. 469 patvirtino Finansų ministerijos teiktą „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimo“ pakeitimo“ projektą Nr. 21-22389, kuriuo numatyta, kad centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas, rengdamas valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitą, kreiptųsi į Vyriausybės atstovą dėl išvados pateikimo. Nustatyta, kad Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas teikia Vyriausybės atstovų įstaigai bendrą VTIPS ataskaitą apie visų savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, o Vyriausybės atstovų įstaiga dėl visų savivaldybių teikia bendrą išvadą, kurioje pagal Savivaldybių administracinės priežiūros įstatymo suteiktus įgaliojimus įvertina, ar savivaldybės vykdė Vyriausybės sprendimus dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo patikėjimo teise ir perduotą valstybės nekilnojamąjį turtą naudoja Vyriausybės sprendimuose nurodytoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti. Numatomais pakeitimais sudarytos prielaidos įvertinti, ar savivaldybės tinkamai vykdo Vyriausybės sprendimus dėl valstybės nekilnojamojo turto, perduoto valstybės funkcijoms įgyvendinti.
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimą, nustatyti pareigą savivaldybėms teikti duomenis, reikalingus ataskaitai parengti.
Vyriausybė 2021-06-16 nutarimu Nr. 469 patvirtino Finansų ministerijos teiktą „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimo“ pakeitimo“ projektą Nr. 21-22389, kuriuo numatyta, kad ataskaitą rengiantis centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas šiai ataskaitai reikalingus duomenis gautų iš Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų teikėjų – savivaldybių administracijų. Nustatyta, kad Centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojas teikia Vyriausybės atstovų įstaigai bendrą VTIPS ataskaitą apie visų savivaldybių patikėjimo teise valdomą valstybės nekilnojamąjį turtą, o Vyriausybės atstovų įstaiga dėl visų savivaldybių teikia bendrą išvadą, kurioje pagal Savivaldybių administracinės priežiūros įstatymo suteiktus įgaliojimus įvertina, ar savivaldybės vykdė Vyriausybės sprendimus dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo patikėjimo teise ir perduotą valstybės nekilnojamąjį turtą naudoja Vyriausybės sprendimuose nurodytoms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti. Įsigalioję pakeitimai sudaro prielaidas įvertinti savivaldybių nekilnojamojo turto, kurį jos gavo valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, faktinį naudojimą ir jo būklę.
Parengti Civilinės saugos įstatymo pakeitimą ir nustatyti instituciją, įgaliotą koordinuoti nacionalinės rizikos analizės rengimą.
Vidaus reikalų ministerija informavo, kad parengtas Civilinės saugos įstatymo pakeitimas - 2022-12-08 priimtas naujas Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas Nr. XIV-1640, kuriame nustatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras informuoja Nacionalinio saugumo komisijos pirmininką apie ypatingus įvykius, gresiančias ar susidariusias krizes ir ekstremaliąsias situacijas, analizuoja krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo duomenis, teikia Nacionalinio saugumo komisijai ir Vyriausybei pasiūlymus dėl situacijos valdymo priemonių bei atlieka nacionalinį galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimą, kurio tvarkos aprašą tvirtina Vyriausybė. Šiame įstatyme numatyta, kad Nacionalinis krizių valdymo centras ne rečiau kaip kartą per metus rengia ataskaitą apie Lietuvos Respublikos nacionalinio saugumo būklę ir plėtrą ir teikia ją Nacionalinio saugumo komisijai.
Įvertinti poreikį modifikuoti Valstybės turto informacinės paieškos sistemos funkcionalumus, papildant į sistemą įvedamų duomenų apimtis duomenimis apie valstybės nekilnojamojo turto fizinę būklę ir nustatant ne papildomų duomenų kaupimo, bet panaudojimo sprendimams dėl šio turto valdymo priimti galimybes.
Finansų ministerija ir VĮ Turto bankas įvertino poreikį dėl Valstybės turto informacinės paieškos sistemos (VTIPS) funkcionalumų modifikavimo, papildomai į sistemą įvedant duomenis apie valstybės nekilnojamojo turto (VNT) fizinę būklę ir nustatant ne papildomų duomenų kaupimo, bet panaudojimo sprendimams dėl šio turto valdymo priimti galimybes. Prieita prie išvados, kad nėra tikslo modifikuoti VTIPS, nes bet kokios būklės turtas gali būti perduodamas. VNT būklė sprendimų priėmime taip pat netikslinga, nes ji keičiasi kasmet ir fiksuojama atlikus inventorizaciją ir ne nuo būklės priklauso sprendimo priėmimas. Bet kokį turtą galima perduoti, net ir pripažintą nereikalingu ar netinkamu (negalimu) naudoti, kaip nustatyta Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 27 straipsnyje, ir tik jeigu turto negalima panaudoti nė vienu iš šio straipsnio 1 dalies 1–7 punktuose nurodytų būdų, jis turi būti nurašomas ir išardomas. Be to, atsižvelgiant į tai bei į kitus priimtus sprendimus (Vyriausybės atstovų dalyvavimas vertinant VNT panaudojimą savivaldybėse, VTN perdavimo savivaldybėms kriterijų ir sąlygų nustatymai teisės aktuose, bendri VTIPS patobulinimai ir kt.), jeigu kasmet turėtų būti suvedami turto būklės duomenys (atitinkama dalimi tai inventorizacijos rezultatai), tai būtų našta VTIPS duomenų teikėjams, o sprendimas dėl turto perdavimo gali būti niekada nepriimtas.
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose valstybės turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimą, nustatyti teikiamų duomenų kontrolės mechanizmą, pavedant Vyriausybės atstovams (Vyriausybės atstovų įstaigoms) įvertinti, ar savivaldybės tinkamai vykdo Vyriausybės sprendimus dėl nekilnojamojo turto, perduoto valstybės funkcijoms įgyvendinti.
Vyriausybė 2021-06-16 nutarimu Nr. 469 patvirtino Finansų ministerijos teiktą „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaitos rengimo“ pakeitimo“ projektą Nr. 21-22389, kuriuo numatyta, kad valstybei nuosavybės teise priklausančio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo ataskaita būtų papildyta nauja dalimi, susijusia su savivaldybių patikėjimo teise valdomo valstybės nekilnojamojo turto, išskiriant valstybės nekilnojamojo turto, perduoto savivaldybėms valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti, apžvalga.
Įvertinti vyriausiojo epidemiologo instituto funkcijas užkrečiamųjų ligų valdymo sprendimų priėmimo procese, nurodytas Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatyme.
Įvertintos Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo nuostatos, vyriausiojo epidemiologo funkcijos užkrečiamųjų ligų valdymo sprendimų priėmimo ir kituose procesuose.
Parengti informaciją apie švietimo ir ugdymo pagalbos teikimą iš užsienio mokytis pagal bendrojo ugdymo programas atvykusiems vaikams.
Atlikti norminių aktų vertinimą dėl Sveikatos apsaugos ministerijos privačių įstaigų teisinių įgaliojimų reguliavimo ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo srityje ir pateikti pasiūlymus dėl privačių įstaigų atsakomybių nustatymo.
Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras įvertino teisės aktus, kuriuose turi būti nustatytas teisinis reguliavimas dėl privačių sveikatos priežiūros įstaigų įgaliojimų ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo srityje ir pateikė pasiūlymus Sveikatos apsaugos ministerijai bei Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentui prie Vidaus reikalų ministerijos dėl teisės aktų pakeitimo:• Pakeisti Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento direktoriaus 2010-04-19 įsakymą Nr. 1-134 „Dėl kriterijų ūkio subjektams ir kitoms įstaigoms, kurių vadovai turi organizuoti ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimą, derinimą ir tvirtinimą, ir ūkio subjektams, kurių vadovai turi sudaryti ekstremaliųjų situacijų operacijų centrą, patvirtinimo“ ir papildyti įstaigų, kurios turi rengti ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, sąrašą, į jį įtraukiant privačias sveikatos priežiūros įstaigas, sudariusias sutartis ir gaunančias finansavimą iš ligonių kasų. Siūlytina nurodyti, kad mažos privačios sveikatos priežiūros įstaigos (kurių darbuotojų skaičius mažesnis nei 10), neprivalo rengti planų, kadangi šios įstaigos neturi pakankamų resursų.• Pakeisti sveikatos apsaugos ministro 2011-12-23 įsakymą Nr. V-1110 „Dėl Informacijos apie sveikatos priežiūros įstaigų pasirengimą veiklai ekstremaliųjų situacijų atvejais teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ ir papildyti įstaigų, kurios teikia informaciją apie pasirengimą veiklai ekstremaliųjų situacijų atvejais ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planus, sąrašą – įtraukti privačias sveikatos priežiūros įstaigas, sudariusias sutartis ir gaunančias finansavimą iš ligonių kasų. Nereikalauti mažų įstaigų, turinčių iki 10 darbuotojų (pvz., šeimos gydytojų kabinetai), rengti ekstremaliųjų situacijų valdymo planų. Mažos privačios įstaigos ekstremaliųjų situacijų atvejais turi gauti informaciją ir būti pasirengusios vykdyti paskirto valstybės lygio ekstremaliosios situacijos valstybės operacijų vadovo sprendimus. Privačių sveikatos priežiūros įstaigų parengties ekstremaliosioms situacijoms stebėsena būtų vykdoma kaip ir kitų asmens sveikatos priežiūros įstaigų.• Papildyti sveikatos apsaugos ministro 2003-03-06 įsakymą Nr. V-157 „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigos ekstremalių situacijų valdymo plano rengimo rekomendacijų patvirtinimo“ ir nurodyti, kad rekomendacijomis vadovautis turi visos civilinės saugos pajėgoms priskirtos asmens sveikatos priežiūros įstaigos, įskaitant privačias, gaunančias finansavimą pagal sutartis iš ligonių kasų. Siūlytina nurodyti, kad mažos privačios įstaigos (iki 10 darbuotojų) ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengti neprivalo, tačiau ir jos vykdo valstybės lygio ekstremaliosios situacijos operacijų vadovo sprendimus, jos taip pat gali būti pasitelkiamos ekstremaliųjų situacijų atvejais – pavyzdžiui, esant reikalui, dirbti savaitgaliais ir švenčių dienomis, dirbti mobiliuosiuose punktuose, teikti medicinines paslaugas karo pabėgėliams ir kt. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad dėl šių uždavinių vykdymo su įstaigomis turi būti derinama kasdieninės parengties sąlygomis, taip pat turi būti numatyti finansavimo šaltiniai šioms užduotims vykdyti. Privačios sveikatos priežiūros įstaigos, kurios negauna finansavimo iš ligonių kasų, ekstremaliųjų situacijų atvejais turi gauti informaciją ir būti pasirengusios vykdyti paskirto valstybės lygio ekstremaliosios situacijos valstybės operacijų vadovo sprendimus.Siekdamas įgyvendinti Valstybinio audito rekomendacijas ir nustatyti privačių sveikatos priežiūros įstaigų įgaliojimų teisinį reguliavimą ir privačių įstaigų atsakomybes ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo srityje, Ekstremalių sveikatai situacijų centras taip pat vertino Civilinės saugos įstatyme ir Sveikatos sistemos įstatyme esamą teisinį reglamentavimą, tačiau poreikio keisti įstatymų nuostatas nemato. Dėl papildomos nuomonės ir Civilinės saugos bei Sveikatos sistemos įstatymų pakeitimų, nustatant privačių sveikatos priežiūros įstaigų teisinį reguliavimą ir atsakomybes ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo srityje, poreikio vertinimo Ekstremalių sveikatai situacijų centras taip pat kreipėsi į Sveikatos apsaugos ministeriją ir šiuo metu laukia išaiškinimo.
Atlikti Lietuvos statistikos departamento ir kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų atliekamų tyrimų savęs vertinimą dėl statistinės informacijos ir metainformacijos sklaidos ir, atsižvelgiant į rezultatus, priimti reikiamus sprendimus.
Valstybės duomenų agentūra, remdamasi įsivertinimo dėl atitikties Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairėse (Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-02-28 įsakymas Nr. DĮ-54) nustatytiems reikalavimams dėl statistinių tyrimų įtraukimo į Oficialiosios statistikos programos I dalį (t. y. teisinio pagrindo, metodikų / aprašų, informacijos skelbimo oficialiosios statistikos portale, suplanuotų lėšų nurodymo) rezultatais, atliko įsivertinimo analizę ir rezultatus pristatė Valstybės duomenų agentūros ir kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų atstovams (2023-09-26 ir 2023-12-20). Dalis statistinių tyrimų buvo neįtraukti į 2024 m. Oficialiosios statistikos programos I d. (Žmogiškųjų išteklių būklė; Asmenų padėtis darbo rinkoje; Pramoninės nuosavybės objektų įteisinimas). Pagal šį vertinimą VDA pasiūlė perimti dalį statistinių tyrimų (nuo 2025 m. – Trečiųjų šalių piliečiai, neįleisti į šalies teritoriją per pasienio kontrolės punktus; nuo 2026 m. – Lietuvos Respublikos pilietybės įgijimas, netekimas; Trečiųjų šalių piliečiai, pagal šalies imigracijos įstatymus neteisėtai esantys šalyje, ir jų grąžinimas; Žemės ūkio paskirties žemės pirkimo ar pardavimo ir nuomos rinkos kainos; nuo 2027 m. – Prašantys prieglobsčio ir prieglobstį gavę užsieniečiai; Bibliotekų veikla. Knygų, žurnalų, laikraščių ir kitų leidinių leidyba). Šių tyrimų perėmimui reikalingų teisinių pagrindų pakeitimo arba iniciavimo bei papildomų lėšų poreikis pateiktas Oficialiosios statistikos programos I dalies centralizavimo galimybių ir naudos vertinime.
Po vidaus audito atlikimo priimti reikiamus sprendimus trūkumams šalinti, t. y. atlikti atitinkamus veiksmus, kurie užtikrintų vienodą (bendrą) asmens sveikatos priežiūros įstaigų taikomą darbo užmokesčio didinimo (karantino ir ekstremaliosios situacijos dėl koronaviruso infekcijos laikotarpiu) praktiką
Atsiradus poreikiui keisti formą „Pažyma dėl finansavimo sumų“-bus gyvendinti techniniai pakeitimai IT sistemose;-bus patikslintas Finansavimo sumų apskaitos valstybės ižde tvarkos aprašas, nurodant, kaip registruojamos ūkinės operacijos, kai viešojo sektoriaus subjektų sukauptas grąžintinas finansavimo sumas (informacija teikiama pažymoje dėl finansavimo sumų) sudaro subjektų ilgalaikės grąžintinos sumos iš valstybės biudžeto.
Valstybinis studijų fondas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų, skirtų studijų kainai apmokėti, arba jų dalies grąžinimo į Lietuvos Respublikos valstybės biudžetą atvejų bei tvarkos aprašo, patvirtinto Vyriausybės 2017-03-01 nutarimu Nr. 149 „Dėl Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo įgyvendinimo“, 19 p., administruoja lėšų, skirtų studijų kainai apmokėti, grąžinimą ir kontroliuoja grąžinimo procesą. Valstybės iždas, susipažinęs su teisiniu reglamentavimu, šių lėšų grąžinimą savo turiniu prilygino baudoms už sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, todėl poreikio keisti formą „Pažyma dėl finansavimo sumų“ nebuvo.
Organizuoti statistinių duomenų kokybės užtikrinimo seminarus kitoms oficialiąją statistiką tvarkančioms įstaigoms, akcentuoti duomenų revizavimo politikos svarbą, teikti konsultacijas dėl rodiklių revizavimo aprašymo metaaprašuose, vertinti atitiktį nustatytiems reikalavimams.
Kitų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų atstovams 2023-09-13 ir 2023-11-15 buvo organizuoti 2 patirties sklaidos seminarai, pristatyta informacija apie statistinės informacijos revizijų atlikimą, analizę ir skelbimą.
Lietuvos Respublikos finansų ministro 2012 m. gruodžio 7 d. įsakymu Nr. 1K-417 „Dėl su Lietuvos Respublikos Vyriausybės skolinimosi valstybės vardu ir skolinantis prisiimtų įsipareigojimų bei valstybės piniginių išteklių valdymu susijusių teisės aktų patvirtinimo ir komisijų sudarymo“ patvirtintų Valstybės piniginių išteklių valdymo taisyklių pakeitimas.
Remiantis racionalumo ir optimalumo principais įvertinti dėl Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo funkcijų atlikimo patiriamas sąnaudas ir patikslinti Pensijų anuitetų fondo valdymo ir administravimo sąnaudų apskaičiavimo ir kompensavimo tvarkos aprašą.
Parengti medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizacijos šalies teritorijoje per 5 metus perspektyvinį planą.
Planas parengtas ir skelbiamas Valstybinės miškų tarnybos tinklalapyje
Atlikti Aplinkos apsaugos departamento patikrinimų planavimo ir vykdymo, įdiegtos rizikos vertinimo sistemos vertinimą
Aplinkos ministerija informavo, kad Aplinkos apsaugos departamentas vykdydamas valstybinę visų nuosavybės formų šalies miškų būklės, naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolę atskyrė patikrinimų planavimo ir vykdymo funkcijas ir įdiegė ūkio subjektų rizikos vertinimo sistemą. Buvo patvirtinti teisės aktai: - Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus įsakymu Nr. AD1-108 patvirtintas Miškų kontrolės departamento Kontroliuojamų ūkio subjektų keliamos rizikos aplinkai vertinimo tvarkos aprašas. - Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus įsakymu Nr. AD1-663 patvirtintas Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Miškų kontrolės departamento Miškų naudojimo, atkūrimo, įveisimo ir apsaugos kontrolės tvarkos aprašas. - Aplinkos apsaugos departamento direktoriaus įsakymu Nr. AD1-653 patvirtintas Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos Miškų kontrolės departamento Kontroliuojamų ūkio subjektų keliamos rizikos aplinkai vertinimo sistemos veiksmingumo įvertinimo tvarkos aprašas. Rizikos vertinimas diegiamas į Aplinkos apsaugos departamento informacinę sistemą (AADIS), kurios tikslas – sudaryti sąlygas vykdyti aplinkos apsaugos kontrolę, perkeliant duomenis apie aplinkos apsaugos pažeidimus, aplinkos apsaugos reikalavimų laikymosi ir kontrolės rezultatų rinkimą, tvarkymą, valdymą, apdorojimą, sisteminimą ir teikimą į elektroninę erdvę. Vertinimo procesas ir jo rezultatai perkelti į elektroninę erdvę, į patikrinimų planus sistemos atrenkami rizikingiausi ūkio subjektai. Miškų kontrolei 2023 m. AADIS sistema tikrinimui atrinko 37 objekus. Visi atrinkti objektai buvo patikrinti.
Parengti buveinių apsaugai svarbių teritorijų natūralių buveinių monitoringo metodiką
Buveinių apsaugai svarbių teritorijų natūralių buveinių monitoringo metodika patvirtinta 2024-02-09 VSTT prie AM direktoriaus įsakymu Nr. V-13.
Užtikrinti nacionalinės kvalifikacijos tobulinimo programos, kurią vykdo pedagogų rengimo centras ir kuri skirta stiprinti mokytojų kompetencijas ugdyti kitakalbius vaikus, įgyvendinimą.
Parengti buveinių apsaugai svarbių teritorijų natūralių buveinių monitoringo programos projektą
EB svarbos natūralių buveinių monitoringo programa patvirtinta 2024-02-09 VSTT prie AM direktoriaus įsakymu Nr. V-13.
Pakeisti aplinkos ministro 2018-04-19 įsakymą Nr. D1-317 „Dėl buveinių apsaugai svarbių teritorijų nustatymo: nustatyti naujas teritorijas buveinių apsaugai svarbiomis teritorijomis.
Pakeisti aplinkos ministro 2018-04-19 įsakymą Nr. D1-317 „Dėl buveinių apsaugai svarbių teritorijų nustatymo“: papildyti anksčiau nustatytų teritorijų apsaugos tikslus.
Parengti masinio išplitimo židinių valdymo (susidarymo rizikos vertinimo ir miško sanitarinės apsaugos priemonių įgyvendinimo stebėjimo) metodines rekomendacijas
Valstybinė miškų tarnyba informavo, kad masinio išplitimo židinių valdymui 2023 metais metodinės rekomendacijos rengtos įvertinus jų kilimo riziką ir vykdant miško sanitarinės apsaugos priemonių įgyvendinimo stebėseną: parengta 16 metodinių rekomendacijų
Atlikti miškingumo didinimo galimybių vertinimą.
Miškų plėtros ne miško žemėje Lietuvoje galimybių studija parengta ir skelbiama Aplinkos ministerijos tinklalapyje: https://am.lrv.lt/uploads/am/documents/files/Mi%C5%A1ko%20mokslo%20darbai/mokslo%20darbai%20pagal%20metus/2021_Misku_iveisimo_studija_ataskaita_2021-12-23.pdf
Papildyti Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gaires reikalavimais, kaip turi būti planuojamos statistinių tyrimų, įtraukiamų į Oficialiosios statistikos programos I dalį, lėšos ir vertinamas jų panaudojimas.
Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-02-28 įsakymu Nr. DĮ-54 patvirtintos naujos redakcijos Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairės. Gairių 6.4 ir 7 p. papildyti reikalavimais, kaip turi būti planuojamos statistinių tyrimų, įtraukiamų į Oficialiosios statistikos programos I dalį, lėšos ir vertinamas jų panaudojimas.
Sukurti naujus funkcionalumus Socialinės paramos šeimai informacinėje sistemoje (SPIS) kaupti duomenis apie vaiko globos peržiūras vaikų globos įstaigose, šeimynose bei galimybę šią informaciją naudoti Socialinių paslaugų priežiūros departamentui.
SPIS sistemoje sukurti nauji funkcionalumai ir yra fiksuojami duomenys apie atliktas vaikų globos peržiūras. SPPD atsakingas darbuotojas už licencijuotas vaikų globos įstaigas, šeimynas turi prisijungimą prie SPIS.
Parengti ir patvirtinti turto valdymo strategiją.
Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro 2026 m. gegužės 11 d. įsakymu Nr. I-115 patvirtinta Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto strategija. Strategija nustato pagrindines Generalinės prokuratūros valdomo valstybės nekilnojamojo turto valdymo kryptis.
Perduoti Valdžios sektoriaus finansų statistinių rodiklių, rengiamų pagal Tarptautinio valiutos fondo reikalavimus, rengimą Lietuvos statistikos departamentui.
Finansų ministro 2023-01-26 įsakymu Nr. 1K-26 patvirtintoje Oficialiosios statistikos 2023 m. programos I dalyje (OFSP) už statistinių tyrimų (Centrinės valdžios perteklius ar deficitas (SNA 2008) ir Valdžios sektoriaus perteklius ar deficitas (SNA 2008)) atlikimą atsakingomis paskirtos Valstybės duomenų agentūra ir Finansų ministerija. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-11-09 nutarimu Nr. 1113 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1997 m. birželio 2 d. nutarimo Nr. 537 „Dėl Tarptautinio valiutos fondo duomenų platinimo specialiųjų standartų taikymo Lietuvoje“ pakeitimo“ Valstybės duomenų agentūrai pavesta nuo 2023-03-01 rengti valdžios sektoriaus finansų, nacionalinių sąskaitų, produkcijos indekso, perspektyvas įvertinančius (pasitikėjimo ir ekonominio vertinimo), darbo rinkos (užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio), vartotojų ir gamintojų kainų indeksų, užsienio prekybos ir gyventojų rodiklius taikant duomenų platinimo specialiuosius standartus. Nuo 2023-03-01 Finansų ministerija neberengs Valdžios sektoriaus finansų statistinių rodiklių, rengiamų pagal Tarptautinio valiutos fondo reikalavimus.
Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairėse nustatyti statistinių tyrimų įtraukimo į Oficialiosios statistikos programos I dalį kontrolės procedūras / kriterijus.
Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairės papildytos reikalavimais dėl statistinių tyrimų įtraukimo į Oficialiosios statistikos programos I d. (Gairių 6 punktas). Gairių pakeitimai suderinti su kitomis oficialiąją statistiką tvarkančiomis įstaigomis ir patvirtinti Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-02-28 įsakymu Nr. DĮ-54 (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/b92e6cf0b76911ed8df094f359a60216).
Nustatyti tvarką visų oficialiąją statistiką tvarkančių įstaigų statistinės atskaitomybės naštai vertinti.
Siekiant tolygiai paskirstyti ir sumažinti statistinės atskaitomybės naštą įmonėms, nustatyti, kiek laiko skiriama statistiniams duomenims parengti, statistiniams formuliarams užpildyti ir pateikti oficialiąją statistiką rengiančiai institucijai arba atsakyti į klausėjų pateiktus klausimus, parengta ir Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-01-13 įsakymu Nr. DĮ-09 patvirtinta Statistinės atskaitomybės naštos ūkio subjektams rodiklio skaičiavimo metodika (įsigaliojo 2023-01-24, DĮ-9 Dėl Statistinės atskaitomybės naštos ūkio subjektams rodiklio skaičiavimo metodikos aprašo patvir... (e-tar.lt)). Visos oficialiąją statistiką rengiančios institucijos savo praėjusių metų statistinės atskaitomybės naštos įverčius (laiko ir pinigine išraiška) pateikia Valstybės duomenų agentūrai Excel formatu iki sausio 31 d. Valstybės duomenų agentūra parengia bendrą informaciją apie praėjusių metų statistinės atskaitomybės naštą ir paskelbia ją Oficialiosios statistikos portale iki vasario 15 d. adresu https://osp.stat.gov.lt/statistines-atskaitomybes-nastos-mazinimas.
Pakeisti Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką: papildyti ją pagrindinėmis galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymo, atnaujinimo, papildymo, keitimo ir peržiūros nuostatomis.
Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika nėra pakeista, tačiau toliau tęsiamos diskusijos bei svarstymai dėl keistinų metodikos nuostatų.Vyriausybės teisėkūros planas taip pat dar neparengtas - šiuo metu apibendrinami Seimo pavasario sesijos rezultatai (išryškėjusios tendencijos ir kiti aktualūs teisėkūros proceso aspektai) bei pradedama ruoštis Seimo rudens sesijai. Įvertinus ir išanalizavus visą šią informaciją rudens sesijos pradžioje turėtų būti apsispręsta dėl Vyriausybės teisėkūros plano. Šie sprendimai turėtų būti pagrindas Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos nuostatoms dėl galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo.
Kartą per metus svarstyti statistinės atskaitomybės naštos mažinimo priemones ir jų veiksmingumą Tarpinstitucinėje Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo darbo grupėje ir priimti reikiamus sprendimus.
Išplėsti valstybinio aplinkos oro monitoringo stočių tinklą, įsteigiant papildomą oro kokybės tyrimų stotį.
5.1. Rengiant strateginius švietimo srities dokumentus (pažangos priemones) numatyti veiksmus ir atskiras veiklas dėl užsieniečių vaikų integracijos į švietimo įstaigas
Taikyti nustatytas procedūras / kriterijus rengiant kiekvienų metų Oficialiosios statistikos programos I dalį.
Oficialiosios statistikos 2024 m. programos I dalis (finansų ministro 2023-12-27 įsakymas Nr. 1K-416) sudaryta taikant Lietuvos oficialiosios statistikos rengimo ir sklaidos gairėse (Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-02-28 įsakymas Nr. DĮ-54) nustatytus reikalavimus dėl statistinių tyrimų teisinio pagrindimo, metodikų/aprašų, informacijos sklaidos Oficialiosios statistikos portale, suplanuotų lėšų statistiniam tyrimui atlikti pateikimo. Nustatytų procedūrų taikymas bus tęsiamas sudarant ir kitas Oficialiosios statistikos programas.
Inicijuoti aplinkos oro būklės stebėseną ir valdymą reglamentuojančių teisės aktų keitimą, aiškiai atskiriant valstybinio ir savivaldybių aplinkos oro monitoringo tikslus ir uždavinius, nustatant monitoringo subjektų teises, pareigas ir tarpusavio sąveiką.
Audito metu teikti pastebėjimai dėl Utenos rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomų 3 garažų paskirties nekilnojamojo turto (NT) objektų (unikalūs Nr. 8297-2002-8030:0028, 8297-2002-8030:0029 ir 8299-6006-2014:0002), kurie naudojami ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo perduoti. Minėtas turtas naudojamas vykdant turto panaudos sutartinius įsipareigojimus pagal 2016-10-27 Valstybės turto panaudos sutartį Nr. S4-40, sudarytą su Utenos A. ir M. Miškinių viešąja biblioteka (termino pabaiga 2026-09-01) ir 2018-02-05 Valstybės turto panaudos sutartį Nr. S4-5, sudarytą su Utenos kraštotyros muziejumi (termino pabaiga 2027-11-01). Savivaldybė 2022-06-23 raštu Nr. (3.20E) S-1856 kreipėsi į VĮ Turto banką prašydama perduoti valstybei nuosavybės teise priklausantį ir savivaldybės patikėjimo teise valdomą NT, esantį Rašės g. ir Stoties g., Utenoje, savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai funkcijai (gyventojų bendrosios kultūros ugdymas ir etnokultūros puoselėjimas (dalyvavimas kultūros plėtros projektuose, muziejų, teatrų, kultūros centrų ir kitų kultūros įstaigų steigimas, reorganizavimas, pertvarkymas, likvidavimas ir jų veiklos priežiūra, savivaldybių viešųjų bibliotekų steigimas, reorganizavimas, pertvarkymas ir jų veiklos priežiūra) įgyvendinti. Gautas VĮ Turto banko atsakymas, kad reikalinga pradėti turto perdavimo procedūras vadovaujantis tuo metu galiojančiais teisės aktų reikalavimais. Utenos rajono savivaldybės administracija 2025 m. II pusmetyje planuoja pradėti valstybės turto perėmimo procedūras. Perėmus turtą savivaldybės nuosavybėn, jis būtų perduotas patikėjimo teise savivaldybės biudžetinėms įstaigoms, jų nuostatuose nurodytai veiklai vykdyti. Minėtas valstybės turtas šiuo metu yra naudojamas (įveiklintas), prižiūrimas, vykdant turto panaudos sutartinius įsipareigojimus.
Išplėsti metodinių nuostatų paaiškinimą (aprašymą), sustiprinant dėmesį poveikio vertinimo rezultatų pateikimui, kaip poveikį vertinti tikslinga, arba argumentų išdėstymui, kai vertinti poveikį netikslinga, privalomais poveikio vertinimo aspektais.
Diskusijose bei svarstymuose dėl keistinų Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos nuostatų kartu svarstoma, kokiame teisės akte tikslingiausia būtų numatyti atitinkamas nuostatas - Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikoje ar (ir) Vyriausybės darbo reglamente; taip pat aktualu užtikrinti šių teisės aktų suderinimą šiuo aspektu.
Lietuvos kultūros tarybai įgyvendinant projektą „Kultūros ir meno projektų ir procesų stebėsenos ir analizės modeliavimo sistemos“, finansuojamą pagal 2014–2020 m. etapo Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos Nr. 10.1. 1-ES-FA-V-912 priemonės „Nacionalinių reformų skatinimas ir viešojo valdymo institucijų veiklos gerinimas“ finansavimo sąlygas, bus patikslintas ir papildytas stebėsenos ir analizės tvarkos aprašas.
Nuo 2022-01-01 įsigaliojo Lietuvos kultūros tarybos (LKT) 2021-12-29 nutarimu Nr. 4LKT-25(1.3E) patvirtintas Kultūros ir meno projektų vykdymo priežiūros tvarkos aprašas ir pripažintas netekusiu galios Lietuvos kultūros tarybos pirmininko 2017-12-20 įsakymu Nr. VĮ-80(1.1 E) patvirtintas Stebėsenos ir analizės tvarkos aprašas su visais vėlesniais pakeitimais ir papildymais.2024 m. modernizuota e. kultūros ir meno projektų valdymo sistema, LKT IS 2.0 įdiegti strateginių organizacijų programų bei stipendijų paraiškų moduliai, sudarantys galimybę paraiškų teikėjams matyti visą paraiškų teikimo istoriją ir dokumentus vienoje vietoje (https://lktis.ltkt.lt/pagalba/1-prisijungimas-prie-lkt-is).
Parengti ir generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinti eksperimentiniu būdu atliekamų statistinių tyrimų atlikimo tvarką.
Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-06-30 įsakymu Nr. DĮ-164 patvirtintas Eksperimentinės statistikos rengimo tvarkos aprašas, kuriame aprašomi pagrindiniai eksperimentinės statistikos rengimo aspektai (tikslai, procesas, dalyviai, taikomi metodai), pateikiama apibendrinta eksperimentinės statistikos rengimo integruojant didžiuosius duomenis architektūra.
Sudaryti ir generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinti eksperimentiniu būdu atliekamų statistinių tyrimų preliminarų sąrašą.
Valstybės duomenų agentūros generalinio direktoriaus 2023-12-22 įsakymu Nr. DĮ-309 patvirtintas eksperimentiniu būdu atliekamų statistinių tyrimų sąrašas.
Modernizuoti informacijos apie aplinką valdymo informacinę sistemą, sukuriant įrankius visų lygių aplinkos oro monitoringo duomenų patogiam pateikimui, kaupimui, apdorojimui / analizei ir efektyviam/patogiam naudojimui.
Kasmet vertinti Oficialiosios statistikos programos I dalyje nurodytų statistinių tyrimų lėšų panaudojimą, informaciją pateikti Oficialiosios statistikos programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje.
Informacija apie faktinį statistinių tyrimų lėšų panaudojimą pateikta Oficialiosios statistikos 2024 m. programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitoje, kuri patvirtinta 2025 m. gegužės 29 d. finansų ministro įsakymu Nr. 1K-133(https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/b579a4703cc411f0a19dcea0bcc863ad?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=c90d487d-b06d-4c46-b417-0aa6f45d7b39).
Patvirtintos atnaujintos Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūros bei Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūros jose numatant periodišką pagal Išmokų taikomojoje sistemoje suformuotos ataskaitos duomenis analizės dėl priimtų sprendimų skirti išmoką ir jų išmokėjimo bei ūkinių operacijų registravimo atlikimą.
Sudaryti ir pateikti Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui Muitinės muziejinių vertybių sąrašą.
Muitinės departamentas 2022-10-06 sudarė ir Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui pateikė Muitinės muziejuje saugomų vertybių, įvertintų tikrąją verte, sąrašą.
Parengti ir patvirtinti Muitinės departamento muziejuje saugomų vertybių vertinimo tikrąja verte metodiką.
Siekiant paspartinti Muitinės muziejaus kilnojamųjų kultūros vertybių tikrosios vertės nustatymo procesą, Muitinės departamento generalinio direktoriaus 2022-08-01 įsakymu Nr. 1BE-573 patvirtina Lietuvos Respublikos muitinės muziejuje saugomų kilnojamųjų kultūros vertybių vertinimo tikrąja verte metodika.
Pagal atlikto vidaus audito išvadas parengti ir įgyvendinti priemonių planą vidaus kontrolei sustiprinti išmokų skyrimo, skaičiavimo ir apmokėjimo apimtyje.
Užimtumo tarnybos direktoriaus 2022-12-29 įsakymu Nr. V 396 „Dėl 2023 m. I pusmetį organizuojamų vidinių mokymų Užimtumo tarnybos specialistams sąrašo patvirtinimo“ patvirtintas 2023 m. I pusmetį Užimtumo tarnybos specialistams organizuojamų vidinių mokymų planas, kuriame klientų aptarnavimo departamentų užimtumo rėmimo specialistams numatyti Remiamo įdarbinimo priemonių organizavimo mokymai. 2023 Gavus subsidijų darbo užmokesčiui mokėjimų patikrinimo ataskaitą (2023-03-09 Nr. BT-749 „Subsidijų darbo užmokesčiui, finansuojamų iš valstybės biudžeto, mokėjimų patikrinimo rezultatų ataskaita“), pateiktos išvados ir rekomendacijos, kurios buvo analizuotos ir aptartos su Užimtumo tarnybos specialistais, akcentuota periodinės stebėsenos svarba. Taip pat organizuoti papildomi mokymai dėl Įdarbinimo subsidijuojant priemonės procesinio įgyvendinimo bei išmokų skaičiavimo. Vidaus kontrolės išmokų skyrimo ir mokėjimo sritims stiprinti atlikti informacinės sistemos eDBirža funkcionalumų patobulinimai, padedantys atlikti išmokų mokėjimo laikotarpių pasikeitimų stebėseną dėl asmens darbingumo arba neįgalumo lygio pokyčių.
Parengta programinė įranga ilgalaikio darbo išmokų bei sankcijų taikymo išmokų perskaičiavimui ir atvejų identifikavimui.
2022 m. rugpjūčio mėn. VSDF valdyba baigė įdiegti programinės įrangos pakeitimus, leidžiančius automatiniu būdu identifikuoti atvejus, kai pasikeičia Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro duomenys, turintys įtakos skirtų (išmokėtų) ilgalaikio darbo ir sankcijų taikymo išmokų dydžiui ir užtikrinantys teisingą bei laiku atliekamą jų perskaičiavimą. Gauti įrodymai, kad programinė įranga identifikuoja nurodytus atvejus. Atsižvelgę į išdėstytas aplinkybes, priemonę laikome įgyvendinta.
Patvirtintos atnaujintos Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūros bei Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūros, jose numatant išmokų perskaičiavimą pasikeitus Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro duomenims, taip pat užtikrinant priimamų sprendimų teisingumo ir savalaikiškumo bei išmokų skyrimo ir mokėjimo einamąją bei paskesnę kontrolę.
2022-06-30 Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos direktoriaus pavaduotojo įsakymu Nr. V-254 patvirtintos naujos Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūros ir Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūros. Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūrų 43. ir 44 p. nustatyta, kad ne rečiau kaip 1 kartą per savaitę formuojamas ilgalaikio darbo išmokų gavėjų, kuriems buvo pakeisti Apdraustųjų valstybiniu socialiniu draudimu ir valstybinio socialinio draudimo išmokų gavėjų registro (toliau - Registras) duomenys, pagal kuriuos buvo paskirta ilgalaikio darbo išmoka, sąrašas. Į sąrašą įtraukiami atvejai, kai po šios išmokos paskyrimo pakeičiami Registro duomenys apie atleidimo iš darbo pagrindą, datą bei laikotarpį, iš kurio buvo apskaičiuotas išmokos dydis, asmens draudžiamosios pajamos, lemiančios išmokos dydį. Sprendimas dėl ilgalaikio darbo išmokos perskaičiavimo turi būti priimtas per 10 darbo dienų nuo duomenų gavimo dienos. Ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūrų 1.2 ir 2.2 p. nustatytos ilgalaikio darbo išmokų skyrimo ir apskaičiavimo, savalaikio sprendimų priėmimo bei šių išmokų mokėjimo vidaus kontrolės užduotys, pagal kurias atsakingi darbuotojai kas savaitę tikrina, ar specialistai laiku ir teisingai vykdo reikiamus veiksmus (tikslina duomenis, rašo paklausimus, įvertina papildomus duomenis, dokumentus ir pan.), ar per ataskaitinį ketvirtį išmokėtos visos paskirtos ilgalaikio darbo išmokos, ar, pasikeitus duomenims bei aplinkybėms, kitą ataskaitinį laikotarpį buvo išmokėtos anksčiau neišmokėtos išmokos. Šie duomenys teikiami teritoriniam skyriui, kuris administruoja ilgalaikio darbo išmokas ir tvarko jų apskaitą.Kadangi nustatytos periodinės išmokų perskaičiavimo procedūros pasikeitus Registro duomenims, taip pat procedūros, užtikrinančios priimamų sprendimų teisingumo ir savalaikiškumo bei išmokų skyrimo ir mokėjimo kontrolę, priemonę laikome įgyvendinta.
Užtikrinti efektyvesnį kriminalistinių tyrimų veiklos modelį teritorinėse policijos įstaigose, įgyvendinti veiksmingą šios srities veiklos bei koordinavimo politiką, mažinant NEE ekspertinių tyrimų trukmę ir eiles.
2025 m. gruodžio 11–12 d. Policijos tarybos posėdyje buvo svarstytas apskričių vyriausiųjų policijos komisariatų kriminalistinių tyrimų padalinių (toliau – apskr. VPK KTP) struktūrinės pertvarkos klausimas ir siekiant efektyvios bei unifikuotos šių padalinių veiklos sistemos, buvo pateikti siūlymai dėl naujo kriminalistinių tyrimų padalinių struktūrinės pertvarkos modelio, kuriam bendru sutarimu pritarta (2026-01-05 protokolas Nr. 5-P1-1). Protokoliniame Policijos tarybos sprendime Policijos departamento prie Vidaus reikalų ministerijos Kriminalistinių tyrimų valdybai (toliau – PD KTV) pavesta priimtą sprendimą pristatyti Centriniame valdymo komitete (pristatyta - Centrinio valdymo komiteto posėdžio 2026-01-27 protokolas Nr. 5-P1-58); parengti pavyzdinių apskr. VPK KTP nuostatų projektą ir pateikti jį tvirtinti (projektas parengtas ir yra derinamas); parengti pavyzdinius apskr. VPK KTP pareigybių aprašymų projektus (parengta, derinamas įsakymas); pateikti svarstyti Centriniam valdymo komitetui pavyzdinių pareigybių aprašymų specialiuosius reikalavimus (pateikta 2026-01-27 protokolas Nr. 5-P1-58).Paminėtina, kad buvo standartizuotas ir centralizuotas apskr. VPK KTP ir PD KTV padalinių, atliekančių informacinių technologijų tyrimus, aprūpinimas programinės įrangos licencijomis, darbo priemonėmis. Darbuotojų atliekančių informacinių technologijų tyrimus apskr. VPK KTP komplektavimas buvo atliekamas koordinuojant PD KTV ir atsižvelgiant į Lietuvos policijos generalinio komisaro 2023 m. gegužės 26 d. įsakymu Nr. 5-V-452, patvirtintą Lietuvos policijos kriminalistinių tyrimų padalinių, atliekančių įvykio vietos ir informacinių technologijų tyrimus, veiklos organizavimo koncepciją.Rezultatai:2024 m. atlikta 1 403 informacinių technologijų ekspertinių tyrimų ir 1 512 objektų apžiūrų;2025 m. atlikta 1 511 informacinių technologijų ekspertinių tyrimų ir 1 860 objektų apžiūrų.PD KTV atliekamų informacinių technologijų ekspertinių tyrimų terminai:- 2024 m. per 30 d. buvo atlikta 23 proc. tyrimų;- 2025 m. per 30 d. buvo atlikta 46 proc. tyrimų.
Paruošti detalų veiksmų planą iškeltiems rodikliams pasiekti.
2026-03-20 LRT Generalinės direktorės įsakymu Nr. VĮ-75 patvirtintas LRT Televizijos programų prieinamumo didinimo veiksmų planas, kurio įgyvendinimo laikotarpis apima 2026–2033 m. Iki 2033 m. gruodžio 31 d. numatyta užtikrinti visišką teisės aktuose nustatytų prieinamumo reikalavimų atitikimą.Pagal programų prieinamumo veiksmų planą LRT įsipareigoja sistemingai ir etapais didinti programų prieinamumą, užtikrindama socialinę atsakomybę ir lygias galimybes visiems visuomenės nariams. Planu siekiama , kad iki 2033 m. LRT televizijų programos visiškai atitiktų LRT įstatyme numatytus prieinamumo reikalavimus, kad ne mažiau kaip 50 proc. viso TV eterio programų būtų transliuojamos su lietuviškais subtitrais, ne mažiau kaip 20 proc. - verčiamų į lietuvių gestų kalbą,ne mažiau kaip 10 proc. viso TV eterio programų turinys būtų pritaikytas regos negalią turintiems.Planas sudarytas nuosekliai kasmet didinti nurodytų programų dalį.Atskaitos tašku laikomi 2024 m. rodikliai, o reikšmingas augimas numatomas nuo 2026 metų.Tikslui pasiekti numatytos organizacinės, technologinės, turinio planavimo ir finansinės priemonės.Rezultatai bus sekami kas ketvirtį, kad būtų užtikrinta, jog rodikliai didėja ir priemonės leis pasiekti metinius augimo rezultatus. LRT Televizijos departamento vadovui pavesta kontroliuoti šio įsakymo vykdymą.
Finansų ministerijos 2023–2025 m. strateginiame veiklos plane nustatyti kokybinius vertinimo kriterijus (kriterijų) centro vykdomų funkcijų kokybiniam pokyčiui matuoti.
Finansų ministerijos 2023–2025 m. strateginiame veiklos plane nustatytas kokybinis vertinimo kriterijus Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro vykdomų funkcijų kokybiniam pokyčiui matuoti – „klientų pasitenkinimo centralizuotai atliekamomis bendrosiomis funkcijomis lygis (procentai)“.
Parinkti ir pritaikyti optimaliausią būdą, kuris užtikrintų savalaikę išmokų bankrutuojančių, bankrutavusių ar likviduotų dėl bankroto įmonių darbuotojams sąnaudų apskaitą kaupimo principu.
2021 ir 2022 m. neužregistruotos sąnaudos ir sukauptos mokėtinos sumos buvo įtrauktos į apskaitą , o 2023 m. liepą – įdiegta programinė įranga, kuri, pagal VSDF valdybos pateiktą informaciją , automatiniu būdu identifikuoja paskirtas, bet neišmokėtas, nepensines išmokas ir užtikrina visų sąnaudų bei įsipareigojimų užregistravimą apskaitoje tinkamu laikotarpiu.
Atsižvelgiant į gautą rekomendaciją, išsinagrinėsime teisinį reglamentavimą, bei įvertinsime poreikį keisti formą “Pažyma dėl finansavimo sumų“, leisiančią informaciją apie Valstybinio studijų fondo bei kitų viešojo sektoriaus subjektų sukauptas grąžintinas finansavimo sumas pateikti atskirai išskiriant trumpalaikes ir ilgalaikes subjektų grąžintinas sumas.
Valstybės iždas, išnagrinėjęs teisinį reglamentavimą, lėšas, skirtas studijų kainai apmokėti, pagal jų turinį prilygino baudoms už sutartinių įsipareigojimų nevykdymą, kurios apskaitomos vadovaujantis 10-ojo VSAFAS „Kitos pajamos“ 33 punktu. Vadovaujantis finansų ministro 2011-02-18 įsakymu Nr. 1K-063 „Dėl Informacijos, reikalingos Lietuvos Respublikos valstybės iždo finansinėms ataskaitoms sudaryti, pateikimo taisyklių patvirtinimo“, Valstybinis studijų fondas valstybės iždui turi teikti informaciją (užpildytą formą A5) apie apskaičiuotas ir į valstybės biudžetą pervestinas baudų sumas, kurias iždas užsiregistruos savo apskaitoje. Valstybės iždas raštu informavo Valstybinį studijų fondą apie lėšų, skirtų studijų kainai apmokėti, apskaitą ir duomenų apie jas pateikimą.
Patikslintas ir susisiekimo ministro įsakymu patvirtintas raštas dėl valstybės siekiamų tikslų ir keliamų lūkesčių valstybės įmonei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai, iškeliant nefinansinius lūkesčius dėl efektyvaus turto valdymo ir uosto krantinių tinkamos būklės užtikrinimo bei investicijų grąžos tikslų įgyvendinimo.
Susisiekimo ministras 2022-09-20 įsakymu Nr.3-443 pritarė raštui, kuriame valstybės įmonei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai iškelti lūkesčiai dėl uosto infrastruktūros modernizavimo ir plėtros, efektyvaus uosto teritorijos naudojimo, siekiant efektyvaus turto valdymo, uosto krantinių tinkamos būklės užtikrinimo ir investicijų grąžos
2 ūkiniai pastatai (bendras pastatų plotas – 23 kv. m, unikalūs Nr.: 8596-1000-4024 ir 8596-1000-4035) buvo mediniai, fiziškai sunykę ir supuvę, todėl sugriuvo. Numatoma užsakyti nekilnojamojo daikto kadastrinių matavimų bylas, kad galima būtų išregistruoti juos iš Nekilnojamojo turto registro.
Pagal 2023–2026 m. Uosto direkcijos strateginį veiklos planą (ir tolimesnio laikotarpio aktualius strateginius planus) rekonstruota 997 m nepatenkinamos būklės krantinių.
Pagal aktualius planavimo dokumentus rekonstruota 1833 m nepatenkinamos būklės krantinių.
Kreiptis į Susisiekimo ministeriją, kad ši inicijuotų Vyriausybės nutarimo pakeitimą dėl 19,7 ha žemės plotų išbraukimo iš uosto rezervinių teritorijų sąrašo ir šių teritorijų naujų ribų nustatymo.
VĮ Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija 2022-11-03 raštu Nr. UD-9.1.4E-1947 kreipėsi į LR susisiekimo ministeriją ir pateikė reikalingus dokumentus dėl LRV nutarimo keitimo.
Parengtas ir patvirtintas 2023–2026 m. laikotarpio Uosto direkcijos strateginis veiklos planas, kuriame numatytos lėšos nepatenkinamos būklės krantinėms remontuoti /rekonstruoti, atsižvelgiant į tai, kad kartu būtų tenkinamas investicijų grąžos lūkestis.
AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos Stebėtojų tarybos posėdžio, vykusio 2023-01-11 protokoliniu sprendimu nutarta patvirtinti 2023-2026 m. akcinės bendrovės Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos strateginį veiklos planą.
Paruošti Žemės gelmių informacijos centre saugomų kilnojamųjų kultūros vertybių (geologijos eksponatų) įvertinimo tikrąja verte metodiką.
Lietuvos geologijos tarnyba, direktoriaus 2023-05-02 įsakymu Nr. 1-202 „Dėl Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus 2022 m. gruodžio 28 d. įsakymo Nr. 1-632 „Dėl Žemės gelmių informacijos centre saugomų kilnojamųjų kultūros vertybių (geologijos eksponatų) vertinimo metodinių rekomendacijų patvirtinimo“ pakeitimo“, patikslino Žemės gelmių informacijos centre saugomų kilnojamųjų kultūros vertybių (geologijos eksponatų) vertinimo metodines rekomendacijas.
Parengti ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinti kriterijai ir aplinkybės, kuriems esant Nekilnojamo turto registre būtų įregistruojami duomenys apie uosto žemės sklypų ir akvatorijos plotų pasikeitimus.
AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija informavo, kad siekiant efektyviai valdyti patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą yra parengtas Uosto žemės sklypų ir statinių uoste kadastro duomenų valdymo įgyvendinimo veiksmų planas. Įgyvendinant vieną iš plano priemonių Susisiekimo ministro įsakymu pakeistos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklės, kurių 11.8 p. numatyta, kad atlikus nuomojamoje uosto teritorijoje esančio nekilnojamojo daikto kadastrinius matavimus, ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo šio daikto kadastro duomenų įregistravimo Nekilnojamojo turto registre, Uosto direkcijai turi būti pateiktos raštu ir elektroniniu būdu nekilnojamojo daikto kadastro duomenų bylos kopija.
LR susisiekimo ministro įsakymu patvirtinti kriterijai, apibrėžiantys uosto funkcinę paskirtį atitinkančią veiklą.
Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2023 m. lapkričio 23 d. įsakymu Nr. 3-473 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. vasario 17 d. įsakymo Nr. 3-70-(E) „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo” buvo įtvirtinta ir apibrėžta uosto funkcinės paskirties veikla: „31. Uosto funkcinę paskirtį atitinkanti veikla – komercinė ir ūkinė veikla, kuri atitinka bent vieną iš sąlygų: 31.1. nuomojamame uosto žemės sklype (sklypo dalyje) vykdoma veikla numatyta bendrajame plane; 31.2. vykdoma veikla, veiklos kryptis ir tikslai yra numatyti akcinės bendrovės Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos (toliau – Uosto direkcija) aktualiuose planavimo dokumentuose (strateginiame veiklos plane ir kt.); 31.3. vykdoma veikla, kuri dėl savo specifikos gali būti vykdoma tik uosto teritorijoje.“
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus patvirtintu įsakymu įpareigoti ekspertinių padalinių vadovus kartą per metus atlikti ekspertinių tyrimų užsakovų ekspertinių klausimų formulavimo analizę ir jos rezultatus pateikti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriui.
Vadovaujantis Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos prie SAM 2025-01-16 direktoriaus įsakymu Nr. 12P-2, iš visų VTPT ekspertinių skyrių buvo gauti vidinės analizės duomenys apie 2024 m. skyriuose gautas civilinėse ir baudžiamosiose bylose teismų nutartis, kuriose buvo pateikti ydingi, netikslingi, nepriklausantys pagal kompetenciją ar pasikartojančio turinio klausimai. Taip pat buvo atliktas 2024 m. teismo nutartyse pateiktų klausimų formulavimo analizės duomenų apibendrinimas bei 2025-04-29 pateiktas tarnybos direktoriui.
Parengtos ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtintos uosto žemės naudojimo kontrolės procedūros, numatant patikrinimų periodiškumą, patikrinimų tvarką, atsakingus asmenis ir kt.
Parengtos ir 2022 11 03 VĮ Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu Nr. V-203 patvirtintos kontrolės procedūros, kontrolės objektų ir atsakingų įmonės darbuotojų sąrašas, ataskaitos apie atliktą kontrolę, forma.
Atlikti vykdomų buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijų analizę, išsigryninti atliekamas funkcijas, siekiant nustatyti konkrečius procesų valdymo principus, sudaryti pagrindinių procesų medį ir procesinio valdymo įgyvendinimo planą.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2023-03-16 įsakymu Nr. V-95 „Dėl darbo grupės Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro 2023 metų veiklos plane numatytai priemonei „Įdiegti procesinio valdymo modelį“ įgyvendinti sudarymo“, sudaryta darbo grupė, bendradarbiaudama su išorės ekspertais atliko vykdomų buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijų analizę, nustatė ir išgrynino procesų valdymo principus, taisykles, parengė pagrindinių procesų medį ir procesinio valdymo įgyvendinimo planą.
Sukurti ir įdiegti Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų mokymų poreikio, dalyvių apskaitos, vertinimo ir valdymo sistemą.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų (NBFC) centras informavo, kad 2022-09-08 NBFC direktoriaus įsakymu Nr. V-320 „Dėl mokymų akademijos veiklos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo" įsteigta Mokymų akademija, kurios tikslas - sukurti ir plėtoti mokymų sistemą, kuri suteiktų darbuotojams galimybę įgyti reikalingų žinių ir įgūdžių, leidžiančių jiems efektyviai vykdyti pavestas funkcijas ir stiprinti savo kompetencijas. Bendrųjų kompetencijų, profesiniai ir įvadiniai mokymai yra patalpinami Mokymų akademijos informacinėje sistemoje, kurioje matomas dalyvių skaičius, trukmė mokymuose, testų išlaikymo rezultatai (galimos ataskaitos skirtingais pjūviais). Mokymus galima peržiūrėti darbuotojui patogiu laiku ir būdu - kompiuteryje ar telefone. 2022-12-27 NBFC direktoriaus įsakymu Nr. V-538 „Dėl Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų žinių vertinimo metodikos aprašo patvirtinimo" patvirtintas NBFC darbuotojų žinių vertinimo metodikos aprašas, kuris nustato NBFC darbuotojų žinių, įgytų vidinių mokymų metu, vertinimo metodus ir vertinimo proceso organizavimo bendruosius principus.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, skirtus stiprinti paramą šeimynoms.
2022-11-11 priimta nauja Šeimynų įstatymo redakcija ir 2022-12-28 socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-893 patvirtinti naujos redakcijos Šeimynų nuostatai. Numatyta stiprinti paramą šeimynoms: numatyta nuo 2023-01-01 ir 2023-07-01 padidinti šeimynos dalyvio išlaikymo pajamų dydį, sudaryta galimybė šeimynai, kurioje globojami (prižiūrimi) daugiau kaip 6 vaikai, turėti ne 2, bet 3 dalyvius; numatyta galimybė tapti dalyviu ne tik šeimynos steigėjo sutuoktiniui ar pilnamečiui vaikui, bet ir kuriam kitam kartu su juo gyvenančiam vyresniam nei 21 m. asmeniui, atitinkančiam vaiko globėjui (rūpintojui) keliamus reikalavimus) ir kt.
Kasmet atlikti visų Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro darbuotojų apklausą dėl profesinių mokymų poreikio analizės ne vėliau kaip iki einamųjų metų gruodžio 15 dienos, rengiant kitų metų mokymų planą.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų (NBFC) centras informavo, kad 2022 m. pabaigoje atlikta visų darbuotojų apklausa dėl bendrųjų ir profesinių kompetencijų mokymų poreikio 2023 metams, kuri patalpinta Mokymų akademijos informacinėje sistemoje. Ši informacija pateikta Žmogiškųjų išteklių valdymo grupei, kuri rengia 2023 metų bendrųjų ir profesinių kompetencijų mokymų planą, atsižvelgiant į darbuotojų pateiktus poreikius bei vertinant skiriamus 2023 metų asignavimus. Visų darbuotojų apklausa dėl bendrųjų ir profesinių kompetencijų mokymų poreikio bus vykdoma kiekvienais metais.
Parengti profesinių mokymų modulius buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų kompetencijų tobulinimui.
Vadovaujantis Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktorius 2022-09-08 įsakymu Nr. V-320 patvirtino Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro mokymų akademijos veiklos organizavimo tvarkos aprašo 12 p., kiekvienais metais parengiamas ir centro direktoriaus tvirtinamas bendras centro darbuotojų mokymų planas. Centro direktorius 2023-04-06 įsakymu Nr. V-113 patvirtino bendrą mokymų planą, kuriame patvirtinti visi 2023 m. centro darbuotojų mokymai, įskaitant ir profesinių mokymų modulius buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų kompetencijų tobulinimui. Taip pat centro direktoriaus 2023-03-07 įsakymu Nr. V-87 „Dėl Buhalterinės apskaitos departamento darbuotojų 2023 m. vidinių mokymų plano patvirtinimo“ patvirtintos buhalterinės apskaitos darbuotojų įvadinių ir profesinių kompetencijų mokymų programos (moduliai).
Pateikti Vyriausybei darbo grupės veiklos rezultatus ir parengti teisės aktų projektus.
2024 m. sausio mėn. Energetikos ministerija informavo, kad 2023-05-10 VĮ Ignalinos atominė elektrinė, kaip giluminio atliekyno įrengimo projekto vykdytoja, ir Švedijos kompanija SKB International pasirašė sutartį dėl giluminio atliekyno įrengimo projekto veiksmų plano ir grafiko parengimo ir kainos (kainos dedamųjų, vertinimo pagrindo, reikšmingų prielaidų) nustatymo paslaugos atlikimo iki 2024 metų balandžio mėnesio. 2023 m. liepos mėn. Energetikos ministerija kartu su VĮ Ignalinos atomine elektrine parengė paslaugos (pasiūlymams dėl papildomų Rezervinio (stabilizavimo) fondo pajamų šaltinių ir optimizuoto giluminio atliekyno įrengimo projekto finansavimo modelio bei jo peržiūros nustatyti) pirkimo techninę specifikaciją, kvalifikacinius reikalavimus teikėjams ir pasiūlymų vertinimo kriterijus, ir inicijavo darbo grupės posėdį šiems dokumentų projektams aptarti. Pokalbių su Finansų ministerijos atstovais metu buvo nuspręsta prieš posėdį organizuoti energetikos ir finansų viceministrų susitikimą. Rugsėjo mėn. vykusio susitikimo metu buvo sutarta, kad Finansų ministerija kelių mėnesių bėgyje padarys analizę apie galimybes padidinti Rezervinio (stabilizavimo) fondo įplaukas (nustatyti didesnes įplaukas iš jau nustatytų fondą papildymo šaltinių ir (ar) nukreipti dalį surinktų valstybės biudžeto įplaukų į fondą ir kt.) ir pateiks šią informaciją Energetikos ministerijai. Tuomet bus sprendžiama, ar reikalingas ir kokios apimties anksčiau nurodytų paslaugų pirkimas.Energetikos ministerija 2024 m. liepos mėn. informavo, kad reikšmingo pokyčio vykdant priemonę nėra.
Parengti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 618 „Dėl Bazinių paslaugų šeimai paketo patvirtinimo“ pakeitimo projektą ir įtraukti paslaugas globėjams (rūpintojams), įtėviams ir jų šeimose globojamiems (rūpinamiems) ar įvaikintiems vaikams.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 -02-22 nutarimu Nr. 105 ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019 m. birželio 19 d. nutarimo Nr. 618 ,,Dėl bazinio paslaugų šeimai paketo patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtintas Bazinių paslaugų šeimai paketas, į kurio sudėtį ir įtraukta paslauga „Globos centro teikiama ir (ar) organizuojama pagalba“. Nustatytos paslaugos globėjams (rūpintojams), įtėviams ir jų šeimose globojamiems (rūpinamiems) ar įvaikintiems vaikams.
Verifikuoti kokybės sistemos darbo instrukcijos ST-1-1-D1 „Metų veiklos ir valstybinės kontrolės planų rengimas VMVT teritoriniuose departamentuose“ 2.2 p. reikalavimo įgyvendinimą ir užtikrinti, kad į valstybinės kontrolės planų rengimo darbo grupes nebūtų įtraukiami inspektoriai, vykdantys ūkio subjektų veiklos patikrinimus.
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba informavo, kad verifikuotas kokybės sistemos darbo instrukcijos ST-1-1-D1 „Metų veiklos ir valstybinės kontrolės planų rengimas VMVT teritoriniuose departamentuose“, patvirtintos Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2019 m. gruodžio 31 d. įsakymu Nr. B1-926 „Dėl kokybės sistemos programos ST-1-1 „Planavimo organizavimas“ ir kokybės sistemos darbo instrukcijos ST-1-1-D1 „Metų veiklos ir valstybinės kontrolės planų rengimas Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos teritoriniuose departamentuose“ patvirtinimo“ (toliau – kokybės sistemos darbo instrukcija ST-1-1-D1), 2.2 papunkčio reikalavimo įgyvendinimas. Įvertinti VMVT teritorinių departamentų direktorių įsakymai dėl darbo grupių sudarymo valstybinės kontrolės planams parengti (2023-03-30 valstybinės maisto ir veterinarinės kontrolės verifikavimo ataskaita Nr. VERA-2). VMVT teritoriniams departamentams parengtas 2023-04-11 raštas Nr. B6-(1.11.E)-991 „Dėl darbo grupių valstybinės kontrolės planams parengti sudarymo“, kuriuo nurodyta iki 2023-04-15 pakeisti 2023 m. darbo grupių, sudarytų valstybinės kontrolės planams parengti, sudėtį ir užtikrinti skaidrų ir nešališką valstybinės kontrolės planavimą. Nurodyti VMVT teritoriniai departamentai įgyvendino VMVT nurodymus, pakeisdami 2023 m. darbo grupių valstybinės kontrolės planams parengti sudėtį, užtikrindami, kad inspektoriai nedalyvautų valstybinės kontrolės planų rengimo grupėse ir (ar) bus imtasi prevencinių priemonių, kad jie nedarytų įtakos lemiamam sprendimui dėl prioriteto tikrintiniems ūkio subjektams teikimo ir nepriimtų sprendimo dėl ūkio subjekto įtraukimo į valstybinės kontrolės planą
Kauno m. savivaldybės tarybos 2022-11-22 sprendimu Nr. T-566 neišlikęs valstybei nuosavybės teise priklausantis Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas pripažintas netinkamu (negalimu) naudoti dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo ir išregistruotas iš Nekilnojamojo turto registro – gamybinis pastatas (unikalus Nr. 1992-0026-7010, 261,35 kv. m), ūkiniai pastatai (unikalus Nr. 1992-0026-7021, 12,06 kv. m; unikalus Nr. 1992-0026-7032, 36,24 kv. m), administracinis pastatas (unikalus Nr. 1993-5027-3011, 460,54 kv. m), pastatas – mokykla (unikalus Nr. 1991-0004-8016, 933,06 kv. m), 24/100 ūkinio pastato dalis (unikalus Nr. 1992-5027-5035, 8,88 kv. m), 24/100 ūkinio pastato (unikalus Nr. 1992-5027-5035, 8,88 kv. m) išregistruoti nėra galimybės, kol nėra kitų pastato dalių savininkų (privačių asmenų) įgaliojimų jų vardu užpildyti deklaraciją apie statinio nugriovimą. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-06-14 nutarimu Nr. 449 išregistruotas sandėlis (unikalus Nr. 1995-9037-2013, 124,9 kv. m). Kauno m. savivaldybės tarybos 2024-07-09 sprendimu Nr. T- 614 pavesta išregistruoti 58/100 gyvenamąjį namą (unikalus Nr. 1990-5006-5019, 89,61 kv. m), ir 71/100 ūkinį pastatą (unikalus Nr. 1992-0003-2033,22 kv. m), dėl 50/100 kiemo rūsio nurašymo (unikalus Nr. 1992-0003-2044, 7 kv. m) rengiamas Vyriausybės nutarimas. Laukiame duomenų apie faktinį turto išregistravimą.
Įvertinti sistemiškai teisės aktus, reglamentuojančius atsakomybių ir funkcijų pasidalinimą tarp švietimo, mokslo ir sporto ministerijos atskirų padalinių ir specialistų bei savivaldybių koordinuojant ir vykdant užsieniečių vaikų ugdymą, parengti jų pakeitimus
Parengti ir patvirtinti bendrą visų vykdomų prevencijos priemonių veiksmingumo vertinimo tvarką, numatyti veiksmingumo vertinimo procesą (įskaitant kaip bus vertinama verslo naujokams suteikiamų konsultacijų ir kitos metodinės pagalbos kokybė), nustatyti kriterijus poveikiui pamatuoti.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos 2024 m. birželio 21 d. įsakymu Nr. B1-693 patvirtintas Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos prevencinių priemonių, orientuotų į ūkio subjektus ir vartotojus, planavimo, vykdymo ir veiksmingumo vertinimo aprašas, kuriame aprašyta prevencinių priemonių planavimo, įgyvendinimo, veiksmingumo vertinimo tvarka (įskaitant į verslo naujokus orientuotas prevencinės priemones ir jų veiksmingumo vertinimas).
KAM įsakymo „Dėl didžiausio leistino krašto apsaugos sistemos karinio personalo ir civilinių pareigybių, finansuojamų iš krašto apsaugai skiriamų valstybės biudžeto asignavimų skaičiaus 2027 m. gruodžio 31 d.“ parengimas, įtraukiant jaunesniųjų karininkų planinius/ribinius skaičius einamiesiems metams.
Atlikti Globėjų (rūpintojų), budinčių globotojų, įtėvių ir bendruomeninių vaikų globos namų darbuotojų mokymo ir konsultavimo programos (toliau – GIMK) vykdymo vertinimą, identifikuoti stipriąsias puses ir esamus iššūkius.
Ministerija informavo, kad 2023-04-27 MB Valdymo inovacijų agentūros „Innovate“ buvo parengta GLOBĖJŲ (RŪPINTOJŲ), BUDINČIŲ GLOBOTOJŲ, ĮTĖVIŲ IR BENDRUOMENINIŲ VAIKŲ GLOBOS NAMŲ DARBUOTOJŲ MOKYMO IR KONSULTAVIMO PROGRAMOS (GIMK) EFEKTYVUMO TYRIMO ATASKAITA pagal Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos užsakymą, kurio tikslas ištirti ir įvertinti GIMK programą, jos išsamumą, efektyvumą, pakankamumą, atitikimą šios dienos norinčių globoti (rūpinti), įvaikinti tėvų globos netekusį vaiką, vykdyti budinčio globotojo veiklą ar steigti šeimyną asmenų ir jau globojančių (rūpinančių), įvaikinusių tėvų globos netekusį vaiką, vykdančių budinčio globotojo veiklą asmenų ar esančių šeimynų steigėjų, dalyvių poreikius ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus parengti GIMK programos tobulinimo rekomendacijas. Tyrime dalyvavo visos sutartyje numatytos suinteresuotos šalys (globėjai (rūpintojai), įtėviai, profesionalią globą vykdantys asmenys, globos centrų koordinatoriai, Tarnybos atestuoti asmenys, savivaldybių specialistai, koordinuojantys globos klausimus, Tarnybos specialistai) ir tai padėjo užtikrinti visapusišką programos vertinimą. Tyrime dalyvavo 601 respondentas iš 49 šalies savivaldybių, kokybinio tyrimo fokusuotose diskusijose dalyvavo 25 informatai. Tyrimo ataskaitoje pateikta 17 išvadų ir 7 rekomendacijos, į kurias atsižvelgiama atnaujinant GIMK programą.
Sukurti ir įdiegti Elektroninių valdžios vartų portale elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo stebėsenos ir analizės priemones.
Sukurti ir įdiegti e. paslaugų teikimo stebėsenos ir analizės sprendimai Elektroninių valdžios vartų portale. Parengti trys pagrindiniai rodikliai (paslaugos brandos lygis, mokamumo statusas ir suteikimo būdas), kurie integruoti į VIISP sistemą, leidžia stebėti paslaugų būklę bei teikimo charakteristikas. Analizė atliekama Power BI įrankiu, sukurtų ataskaitų funkcionalumas suteikia galimybę stebėti gyventojų elgseną užsakant paslaugas ir vertinti jų teikimo efektyvumą.
Remiantis 7.1 punkte nurodytu vertinimu (atlikta Socialinės globos licencijavimo elektroninės priemonės (SGLEP) galimybių studija dėl naujų funkcionalumų diegimo), parengti rekomendacijas dėl GIMK programos vykdymo tobulinimo.
Ministerija informavo, kad 2023-04-27 MB Valdymo inovacijų agentūros „Innovate“ buvo parengta GLOBĖJŲ (RŪPINTOJŲ), BUDINČIŲ GLOBOTOJŲ, ĮTĖVIŲ IR BENDRUOMENINIŲ VAIKŲ GLOBOS NAMŲ DARBUOTOJŲ MOKYMO IR KONSULTAVIMO PROGRAMOS (GIMK) EFEKTYVUMO TYRIMO ATASKAITA pagal Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos užsakymą, kurio tikslas ištirti ir įvertinti GIMK programą, jos išsamumą, efektyvumą, pakankamumą, atitikimą šios dienos norinčių globoti (rūpinti), įvaikinti tėvų globos netekusį vaiką, vykdyti budinčio globotojo veiklą ar steigti šeimyną asmenų ir jau globojančių (rūpinančių), įvaikinusių tėvų globos netekusį vaiką, vykdančių budinčio globotojo veiklą asmenų ar esančių šeimynų steigėjų, dalyvių poreikius ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus parengti GIMK programos tobulinimo rekomendacijas. Tyrime dalyvavo visos sutartyje numatytos suinteresuotos šalys (globėjai (rūpintojai), įtėviai, profesionalią globą vykdantys asmenys, globos centrų koordinatoriai, Tarnybos atestuoti asmenys, savivaldybių specialistai, koordinuojantys globos klausimus, Tarnybos specialistai) ir tai padėjo užtikrinti visapusišką programos vertinimą. Tyrimo ataskaitoje pateikta 17 išvadų ir 7 rekomendacijos, į kurias atsižvelgiama atnaujinant GIMK programą. 2024 m. birželio 3 d. Tarnybos direktoriaus įsakymu Nr. BV-112 patvirtinta Globėjų ir įtėvių rengimo programa – programa atnaujinta ir praplėsta, programą rengė ne tik Tarnybos atestuoti asmenys ekspertai, bet ir kiti vaiko gerovės srityje dirbantis profesionalai, mokslininkai. Globėjų ir įtėvių rengimo programa sudaryta iš pagrindinės ir specializuotos programos. Pagrindinę programą sudaro 10 dalių, o specializuotą – 8 dalys.
Pakeisti Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką ir atnaujinti galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų poveikio vertinimo koordinavimo ir kokybės priežiūros mechanizmą.
Priemonė galės būti įgyvendinta tuomet, kai bus apsispręsta, kaip Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikoje apskritai bus reguliuojamas galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymas, atnaujinimas, papildymas, keitimas ir peržiūra.
Pateikti rodiklio analizę 2025 m. ir vėlesnėse Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos veiklos ataskaitose, rodiklį įtraukti į 2027 – 2029 m. Strateginį veiklos planą.
Įdiegti Socialinės globos licencijavimo elektroninės priemonės (SGLEP) naujus funkcionalumus su galimybe rengti patikrinimų pažymas, kaupti ir analizuoti duomenis apie pažeidimų pašalinimą bei sukurti vartotojų prisijungimus Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybai.
Socialinės globos licencijavimo elektroninė priemonė (SGLEP) papildyta naujais funkcionalumais, pritaikant socialinės globos kokybės vertinimams (rengti vertinimo pažymas, teikti dokumentus, ataskaitas apie pažeidimų šalinimą, sukurtas rizikos vertinimo įrankis ir pan.)
Ministerijos strateginį veiklos planą ir metinės veiklos ataskaitą papildyti užsieniečių vaikų integracijos į švietimo sistemą rodikliais ir jų analize.
Atlikti Socialinės globos licencijavimo elektroninės priemonės (SGLEP) galimybių studiją dėl naujų funkcionalumų diegimo.
Ministerija informavo, kad 2023-12-14 atlikta Socialinės globos licencijavimo elektroninės priemonės ( SGLEP) studija.Parengta būsimų darbų techninė specifikacija, numatyta preliminari SGLEP funkcionalumų papildymo preliminari kaina. Gavus finansavimą 2024 m. bus inicijuojamas viešasis pirkimas SGLEP funkcionalumų diegimui.
Parengtas proceso aprašas, reglamentuojantis RRF rodiklių stebėseną.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, siekdama valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, kad RRF rodikliai (milestone ir target) būtų įgyvendinami laiku, pilna apimtimi, tinkamai atsiskaitoma EK, iš anksto valdomos rodiklių nepasiekimo rizikos, 2023 m. balandžio mėn. parengė RRF rodiklių pasiekimo stebėsenos ir atsiskaitymo EK proceso (kartu ir RRF rodiklių vienlapio parengimo ir pateikimo subproceso) aprašą, kuriame aprašyti proceso veiksmai, atlikimo terminai ir atsakingi asmenys.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, siekdama valdyti su visų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) rodiklių pasiekimu susijusias rizikas, parengė RRF rodiklių pasiekimo stebėsenos ir atsiskaitymo EK proceso (kartu ir RRF rodiklių vienlapio parengimo ir pateikimo subproceso) schemą, kurioje nustatytos atsakomybės, proceso veiksmai, atlikimo terminai.
Ministerijoje sukurta rizikos valdymo sistema.
Patvirtintas Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos rizikos valdymo planas 2023 metams (2023-05-12 Nr. OVS2-1), parengtas Rizikos valdymo proceso aprašas ir jo schema, kuriuose numatyti rizikos veiksniai, turimos kontrolės, rizikos valdymo priemonės, jų įgyvendinimo terminai ir atsakomybės.
Susisiekimo ministerijos kanclerio 2021-01-15 potvarkiu Nr. 4-1 patvirtintas Transporto, informacinės visuomenės plėtros ir elektroninių ryšių sektorių projektų, finansuojamų Europos Sąjungos fondų investicijų ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšomis, įgyvendinimo stebėsenos komisijos darbo reglamentas papildytas nuostata, kad ne rečiau kaip kiekvieną ketvirtį organizuojamuose stebėsenos komiteto posėdžiuose būtų aptariami Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rezultatai ir susijusios rizikos.
Susisiekimo ministerijos kanclerio 2023-01-13 potvarkiu Nr. 4-3 „Dėl 2021 m. sausio 15 d. potvarkio Nr. 4-1 „Dėl Transporto, informacinės visuomenės plėtros ir elektroninių ryšių sektorių projektų, finansuojamų Europos Sąjungos fondų investicijų ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšomis, įgyvendinimo stebėsenos komisijos sudarymo ir jos darbo reglamento tvirtinimo“ pakeitimo“ pakeistos stebėsenos komisijos darbo reglamento nuostatos: 4 p. nustatyti stebėsenos komisijos tikslai (užtikrinti, kad būtų tinkamai naudojamos lėšos ir laiku įgyvendinami transporto, informacinės visuomenės plėtros ir elektroninių ryšių sektorių projektai, sumažinti netinkamo projektų įgyvendinimo riziką, užtikrinti, kad būtų pasiekti ES fondų investicijų veiksmų programoje, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, veiklos peržiūros rodiklių pasiekimo plane ir priemonių įgyvendinimo planuose nustatyti stebėsenos rodikliai ir kt.), papildyta 11 punkto nuostata, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rezultatai, susijusios rizikos ir kiti aktualūs klausimai aptariami stebėsenos komiteto posėdžiuose kiekvieną ketvirtį.
Įdiegti bendrą informacinę sistemą – Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrąjį posistemį (FABIS), kuriame standartizuotų apskaitos procesų pagrindu būtų užtikrintas sistemą naudojančių įstaigų vienodas apskaitos procesų taikymas, automatizavimas ir paprastinimas.
2023 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrojo posistemio naudojimo taisyklės (finansų ministro 2023-08-29 įsakymas Nr. 1K-303), kuriose įtvirtinta bendros standartizuotos apskaitos sistemos (FABIS) naudojimo tvarka, sudėliotos viešojo sektoriaus subjektų ir apskaitą tvarkančių asmenų atsakomybės. Viešojo sektoriaus subjektai naująją sistemą pradėjo naudoti nuo 2023 m. rugsėjo mėn. Priemonę laikome įgyvendinta, jos efektyvumu įsitikinsime 2023–2024 m. auditų metu.
Patvirtinamas Neformaliojo suaugusiųjų švietimo įstatymas, kuriame įtvirtinamas profesinio orientavimo paslaugų teikimas per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą (veiksmo įgyvendinimas siejamas su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ (RRF), veikla, kuria siekiama sukurti ir įdiegti Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą, kurios sukūrimas numatytas įgyvendinant RRF 107 ir 108 rodiklius).
Priėmus Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatymo Nr. VIII-822 2, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 9(1) straipsniu įstatymą (2023-05-09 Nr. XIV-1932), įtvirtintas profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims, siekiantiems tobulinti kompetencijas ir (arba) jų įgyti, teikimas per Individualių mokymosi paskyrų sistemą, veikiančią vieno langelio principu.
6.1. Patvirtinti valstybės (taktinių) švietimo stebėsenos rodiklių sąrašą, skirtą stebėti užsieniečių vaikų integracijos į švietimo sistemą rezultatus.
1.1.Nustačius teisės aktų keitimo poreikius, parengti ir su NMA, VMVT, ŽŪDC ir kitais socialiniais partneriais suderinti teisės aktų pakeitimų projektus:dėl procento nustatymo – 2023 m. II ketv.dėl išlaikymo laikotarpio – 2023 m. IV ketv
Žemės ūkio ministerija informavo, kad Žemės ūkio ministro 2024 m. kovo 25 d. įsakymu Nr. 3D-238 patvirtintas Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2023 m. vasario 24 d. įsakymo Nr. 3D-101 „Dėl 2023–2027 m. susietosios pajamų paramos už mėsinius galvijus, avis ir ožkas administravimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimas“ (toliau – Taisyklės). Sugriežtinamos sankcijos valdų valdytojams (laikytojams, pareiškėjams), kurie neįsileido VMVT inspektorių vykdyti patikros vietoje, nemokant paramos ne tik už einamuosius, bet ir kitus metus, nes į patikrą vietoje neįsileidęs laikytojas, kuriam fiksuojamas tyčinis pažeidimas, padidina kitų metų patikrų imtį iki 70 patikrų, dėl to didėja patikrų procentinis dydis ir VMVT pareigūnų apsilankymų ūkiuose skaičius auga. Taisyklės keistos Žemės ūkio ministro 2024 m. birželio 10 d. įsakymu Nr. 3D-453. Plotinių, ūkinių gyvūnų ir investicinių priemonių atrankų patikroms atlikimo aprašo, patvirtinto 2018 m. gruodžio 28 d. įsakymu Nr. BR1–441 (Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos direktoriaus 2023 m. liepos 14 d. įsakymo Nr. BR1–272 redakcija) 8 priedo 8 eilutė. Nustatytas tikrintinų žemės ūkio susietosios paramos pareiškėjų procentas – 1.
Vyriausybės 2025-04-16 nutarimu Nr. 212 ir 2025-05-09 valstybės turto perdavimo savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti perdavimo – priėmimo aktu Nr. 5E-46, 25,42 kv. m pastatas-garažas (unikalus numeris 4696-7000- 1014:0008) perimtas savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti. VĮ Turto bankas 2025-06-17 d. raštu Nr. (15.1Mr.) SK4-7210 informavo, kad turtas – 5/100 ūkinis pastatas (Jonavos m. Mokyklos g. 22 (unikalus Nr. 4695-0004-7024, 22 kv. m) ir 17/100 ūkinis pastatas (Jonavos m. Fabriko g. 18 (unikalus Nr. 4695-0001-0021, 107 kv. m) priskirtas nerealizuotino turto kategorijai, todėl Turto bankas neplanuoja perimti turto valdyti patikėjimo teise. Vyriausybės 2025-12-10 nutarimu Nr. 893 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo“ nutarta šį turtą pripažinti netinkamu (negalimu) naudoti dėl fizinio ir funkcinio (technologinio) nusidėvėjimo ir nurašyti. 2027 m. Jonavos r. savivaldybė planuoja biudžete nusimatyti lėšas ir su turto bendrasavininkais likviduoti ūkinius pastatus.
Įpareigoti Neįgaliųjų reikalų departamentą nusimatyti priemonę, skirtą stiprinti SKPC žinomumą tarp asmenų su negalia, patiriančių smurtą artimoje aplinkoje, ir ją įtraukti į Smurto artimoje aplinkoje prevencijos ir pagalbos teikimo nukentėjusiems asmenims 2023–2024 m. planą.
2023 m. rugsėjo 13 d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-602 patvirtintasSmurto artimoje aplinkoje prevencijos ir pagalbos teikimo smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems, smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems ir smurto artimoje aplinkoje pavojų keliantiems asmenims 2024–2026 metų veiksmų planas (toliau - Planas). Plane įtvirtinta 3.4 priemonė "Didinti SKPC žinomumą tarp asmenų su negalia, patiriančių smurtą artimoje aplinkoje", priemonės atsakingas vykdytojas yra Asmens su negalia teisių apsaugos agentūra prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos.
Sukurti smurtautojų įtraukimo į ministerijos finansuojamas smurtinio elgesio keitimo programas mechanizmą (algoritmą).
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija su kitų institucijų (Teisingumo ministerijos, Probacijos tarnybos, Policijos departamento, Lietuvos savivaldybių asociacijos) atstovais ir socialiniais partneriais parengė potencialių dalyvių nukreipimo į smurtinio elgesio artimoje aplinkoje keitimo programą algoritmą, kuris padėtų asmenis, keliančius smurto artimoje aplinkoje pavojų nukreipti į tokias programas įgyvendinančias organizacijas. Šis algoritmas „Algoritmas+smurtinio+elgesio+keitimo+programos“ patalpintas ministerijos interneto svetainėje 2023 m. rugsėjo mėn.
Įtvirtinti privalomas duomenų rinkimo formas rengiamame Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše.
2023 m. gegužės 9 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 "Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo", patvirtintas Specializuotos kompleksinės pagalbos centrų veiklos aprašas. Jame nustatytos privalomos duomenų rinkimo formos - anketa bei žurnalas.
Parengti bendradarbiavimo su nevyriausybinėmis organizacijomis, valdant ekstremalias sveikatai situacijas, tvarką.
Nuo 2024-12-10 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2024-12-09 įsakymu Nr. V-1265 nauja redakcija patvirtintas Tarptautinių humanitarinių ir nevyriausybinių organizacijų pasitelkimo sveikatos priežiūrai užtikrinti ekstremaliųjų įvykių, ekstremaliųjų situacijų ir krizių atvejais tvarkos aprašas (2010-04-19 įsakymas Nr. V-303), reglamentuojantis NVO pasitelkimo asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimui užtikrinti organizavimo principus, NVO pajėgų atrankos nuostatas, galimas NVO pajėgų pagalbos sritis ir pagalbos teikimo vietas, bendradarbiavimo organizavimo tvarką.
Nustačius teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikius parengti ir suderinti teisės aktų projektus.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2023-04-13 įsakymu Nr. B1-270 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė fizinių asmenų, teikiančių veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų vardu), profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį, įvertino teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikius ir parengė 2023-12-20 ataskaitą Nr. B10-532. Darbo grupė nustatė, kad nėra tikslinga keisti Lietuvos Respublikos veterinarijos įstatymo, reikalavimus veterinarijos gydytojų kvalifikacijai ir reikalavimus dėl privačių veterinarijos gydytojų kvalifikacijos kėlimo, ir pateikė pasiūlymus dėl privačių veterinarijos gydytojų paslaugų kokybės užtikrinimo ir gerinimo.
1.1.Sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę dėl reikalavimų fiziniams asmenims, kurie teikia veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų juridinių asmenų vardu) profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį, teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikiams įvertinti
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2023 m. balandžio 13 d. įsakymu Nr. B1-270 „Dėl darbo grupės sudarymo“ sudaryta tarpinstitucinė darbo grupė fizinių asmenų, teikiančių veterinarijos paslaugas (savarankiškai kaip veterinarijos paslaugų teikėjai arba veterinarijos paslaugų teikėjų vardu), profesinės kvalifikacijos ir kompetencijos, įskaitant darbo patirtį, teisinio reglamentavimo pakeitimo poreikiams įvertinti.
Inicijuoti ir atlikti reguliarią vertinimo kriterijų skaičiaus kitimo ministerijose stebėseną Vyriausybės lygiu.
Vertinimo kriterijų peržiūra buvo atlikta prieš tvirtinant Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas aiškiai numato, kokiame lygmenyje kokio tipo rodikliai gali būti nustatomi - tai sudaro prielaidas optimizuoti jų skaičių, todėl poreikio atskiroms rekomendacijoms, kurios užtikrintų vertinimo kriterijų skaičiaus ministerijų strateginiuose veiklos planuose optimizavimą, nėra.
Papildyti žvyrkelių planavimo metodikas reikalavimu, kad socialiniu ir ekonominiu požiūriu neatsiperkantiems asfaltuotiniems ruožams finansavimas neskiriamas.
2023-12-29 d. AB „Lietuvos automobilių kelių direkcija“ Generalinio direktoriaus įsakymu Nr.VE-219 patvirtinta nauja žvyrkelių asfaltavimo metodika. AB „Lietuvos automobilių kelių direkcija“ informavo, kad naujoje žvyrkelių asfaltavimo programoje visi atrinkti kelio ruožai su žvyro danga yra įvertinti socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir yra ekonomiškai naudingi ir atsiperkantys.
Atnaujinti Personalo paieškos ir atrankos taisykles, atsisakant išimčių atrankos procese ir sustiprinant vidaus kontrolę, diegiant papildomas IT priemones efektyvesniam paieškos ir atrankos procesui užtikrinti.
2025-11-25 LRT generalinės direktorės įsakymu Nr. VĮ-277 patvirtintas VŠĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos personalo paieškos ir atrankos tvarkos aprašas, kuriame reglamentuoja VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos (toliau – LRT) personalo paieškos ir atrankos organizavimo ir vykdymo tvarką: darbuotojų paieškos ir atrankos poreikio suderinimą, reikalavimų pretendentams į laisvas darbo vietas nustatymą, darbo skelbimo šaltinių numatymą ir paskelbimą, gautos iš pretendentų informacijos rinkimą ir atranką, pretendentų asmeninių ir profesinių kompetencijų vertinimą, sprendimo dėl tinkamiausio pretendento priėmimą, pranešimo apie darbo sąlygas pateikimą laimėjusiam pretendentui, informacijos ir grįžtamojo ryšio suteikimą atrankoje dalyvaujantiems pretendentams bei pretendentų asmens duomenų tvarkymą. Atsisakyta išimčių atrankos procese. Personalo atrankos poreikis vykdomas DVS priemonėmis..
Patvirtinti buveinių apsaugai svarbių teritorijų geros būklės vertinimo kriterijus
Aplinkos ministro 2024-03-01 įsakymu Nr. D1-65 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2018 m. balandžio 19 d. įsakymo Nr. D1-317 „Dėl buveinių apsaugai svarbių teritorijų nustatymo“ pakeitimo“ patvirtinti miškų buveinių geros būklės vertinimo kriterijai.
Apibendrintas vertinimo išvadas (pagal 3.1 ir 3.2 priemonių rezultatus) ir siūlymus dėl konsoliduotos institucijos veiklos tobulinimo tikslingumo teikti Vyriausybei.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija 2023 m. I ketv. Vyriausybei pateikė 2022 m. Švieslentės tyrimo rezultatus, apimančius rekomendacijas dėl priežiūros institucijų veiklos tobulinimo (3.2 priemonė). Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nebuvo suformuotos išvados atsižvelgiant į 3.1 priemonės rezultatus (3.1 priemonė neįgyvendinta - neparengtos metodinės gairės, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso).
Finansų ministro įsakymu reglamentuoti vidaus kontrolės priemones rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti.
Finansų ministro 2022-12-07 įsakymu Nr. 1K-405 patvirtintas Finansų ministerijos vidaus kontrolės politikos aprašas, kuriame reglamentuotos vidaus kontrolės priemonės rodiklių pasiekimo rizikoms valdyti, kai rodiklių siekiama taikant ne tik projektinį valdymą (vidaus kontrolės dalyviai, rizikų vertinimas ir valdymas, informavimas, komunikacija ir stebėsena). Nuolatinė vidaus kontrolės stebėsena vykdoma analizuojant planavimo dokumentuose nustatytų stebėsenos rodiklių siektinų reikšmių pasiekimą (aprašo 54.2 p.). Kontrolės veiklos funkcijos detaliau reglamentuojamos nustatant vidaus kontrolės priemones ministro ir ministerijos kanclerio tvirtinamuose teisės aktuose (aprašo 2 priedas), ministerijos administracijos padalinių darbo procedūrų ar procesų aprašymuose ir ministerijos darbuotojų pareigybių aprašymuose (aprašo 34 p.). Veiklos valdymo departamento parengtame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano siekiamų rodiklių įgyvendinimo stebėsenos ir rizikos valdymo proceso aprašyme nustatytas detalus rodiklių pasiekimų veiksmų planų rengimo bei atsiskaitymo už rodiklių įgyvendinimo pažangą procesas ir terminai.Vidaus kontrolės dalyviai yra visi ministerijos darbuotojai. Ministerijos administracijos padalinių vadovai atsakingi už nuolatinės stebėsenos užtikrinimą, rizikos nustatymą ir rizikos vertinimą pagal savo vadovaujamo padalinio kompetenciją (tikslus ir funkcijas). Prireikus ministerijos administracijos padalinio vadovas tvirtina rizikos valdymo planą, kuriame turi būti nurodytos rizikos mažinimo priemonės, jų įgyvendinimo terminai ir atsakingi už priemonių įgyvendinimą ministerijos administracijos padalinio darbuotojai (aprašo 30.1, 58, 61 p.). Strateginio valdymo metodika numato, kad asignavimų valdytojas pateikdamas informaciją strateginiame veiklos plane (SVP) apie vykdomas programas turi galimybę savo nuožiūra pateikti ir kitą svarbią informaciją, todėl Finansų ministerija atsižvelgdama į tai, kad ministerijos vykdomos programos savo turiniu yra kompleksinės, sudėtingos, apimančios ne vieną veiklos sritį, vadovaudamasi gerąja patirtimi SVP rengia papildomą priedą, kuriame nurodomi ir patvirtinami programų priemonių vykdymo koordinatoriai. Finansų ministerija, atsižvelgdama į Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtintos naujos redakcijos Strateginio valdymo metodikos nuostatą, kad į SVP neperkeliamos pažangos priemonių veiklos ir jų produkto lygmens rodikliai, į ministerijos 2023 m. veiklos planą įtraukė „Naujos kartos Lietuva“ ministerijos atsakomybei priskirtus rodiklius, nurodydama sąsajas pagal „Naujos kartos Lietuva“ kodus, atsakingus vykdytojus (ministerijos administracijos padalinius) ir įvykdymo (pasiekimo) terminus.
Patikslinti galiojančią medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizacijos tvarką, sudarant sąlygas žemių savininkams gauti kompensacijas už jų iniciatyva atliktą medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizaciją, jei mišku apaugę plotai registruojami Miškų valstybės kadastre.
Aplinkos ministro 2023 m. kovo 13 d. įsakymu Nr. D1-70 ,,Dėl Aplinkos ministerijos biudžetų programų lėšų naudojimo ir administravimo tvarkos aprašo patvirtinimo" sudarytos sąlygos žemių savininkams gauti kompensacijas už jų iniciatyva atliktą medžių savaiminukais apaugusios ne miško žemės inventorizaciją, jei ji įtraukta į miško žemės apskaitą.
Nustatyti viešųjų geriamojo vandens tiekėjų ir nuotekų tvarkytojų valdomų nuotekų valymo įrenginių darbo efektyvumo stebėsenos mechanizmą, sudarantį galimybes laiku nustatyti reikšmingai išaugusius su nuotekomis surenkamų teršalų kiekius, ir laiku suplanuoti bei įgyvendinti infrastruktūros pajėgumų didinimo priemones.
Aplinkos ministerija informavo, kad stebėsenos mechanizmas nustatytas LR geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme ir aplinkos ministro įsakymu Nr. D1-1120 patvirtintame Vandens naudojimo ir nuotekų tvarkymo apskaitos tvarkos apraše.
Įgyvendinti patvirtintame Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos priemonių plane numatytus veiksmus, susijusius su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu.
2022 m. baigtas vykdyti Nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo tarpinstitucinio veiklos plano vykdymas. Įgyvendinant priemones, susijusias su žmogiškųjų išteklių saugumo žinių ir gebėjimų didinimu:1) Nacionalinis kibernetinio saugumo centras vykdo projektą „Kompleksiniai kibernetinės saugos mokymai valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų dirbantiesiems“ . Projekte numatyta pagal 5 mokymų programas apmokyti ne mažiau nei 2000 dalyvių. Iki 2022 m. III ketv. pagal 1-3 programas apmokyti 1209 dalyviai. Numatoma projekto pabaiga - 2023-07-01.2) Nacionalinis kibernetinio saugumo centras, vykdydamas XVIII Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 11.4.3 priemonę, organizuoja bazinius kibernetinio saugumo mokymus. 2021 m. mokymus išklausė virš 2200 viešojo sektoriaus darbuotojų ir 344 nevyriausybinio sektoriaus atstovų, 2022 m. - 2405 viešojo sektoriaus darbuotojų ir 970 nevyriausybinio sektoriaus atstovų. 3) Informatikos ir ryšių departamentas dalyvauja Viešojo valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 01-001-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą“ įgyvendinime, jam pavesta vykdyti vieną iš trijų esminių priemonės komponentų – suprojektuoti ir įdiegti naują pažangią viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių valdymo informacinę sistemą.4) Krašto apsaugos ministerija inicijavo reikšminių tyrimų projektą “Kibernetinio saugumo kompetencijų modelio kūrimas, kuris buvo vykdomas 2021-2022 m. 2022-11-07 Lietuvos mokslo tarybos įsakymu Nr. V-654 patvirtinta projekto baigiamoji ataskaita. Tyrimų rezultatai bus panaudoti Lietuvos kariuomenės kibernetinio saugumo, ryšių ir informacinių sistemų specialistų rengimui.
Atlikti valstybės biudžeto lėšomis finansuojamų laboratorijų analizę, identifikuoti laboratorijas, teikiančias analogiškas paslaugas arba analogiškas rinkoje teikiamoms paslaugoms. Parengti laboratorijų tinklo optimizavimo planą ir pateikti jį svarstyti Vyriausybei.
2018 m. Vyriausybės kanclerio pavedimu Mokslo ir studijų stebėsenos ir analizės centras (šiuo metu Vyriausybės strateginės analizės centras (STRATA)) atliko Lietuvoje veikiančių valstybės biudžetinių įstaigų, viešųjų įstaigų ir jų padalinių bei valstybės įmonių 34 laboratorijose (9 ministerijų veiklos srityse) vykdomų valstybinių tyrimų analizę, įvertino tyrimų dubliavimą, nustatė, kurios laboratorijos teikia analogiškas paslaugas arba analogiškas rinkoje teikiamoms paslaugoms, ir pateikė pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų. 2019 m. gegužės mėn. Vyriausybės kanceliarijos ir STRATA atstovai nusprendė pirmiausia išgryninti teismo ekspertizės laboratorijų optimizavimo būdus. 2020 m. vasario mėn. Vyriausybės kanceliarijoje įvykusiame pasitarime, kuriame dalyvavo atsakingų ministerijų ir STRATA atstovai, nutarta tęsti laboratorijų, veikiančių maisto, naftos produktų ir aplinkos srityse, veiklos efektyvumo didinimo analizę. 2020-05-28 STRATA ir tyrimuose dalyvaujančios institucijos buvo įpareigotos tęsti valstybinių laboratorijų atliekamų analogiškų tyrimų analizę, kurios atlikimas užsitęsė dėl COVID-19 pandemijos. Vyriausybės kanceliarijos 2023-03-30 pateiktais duomenimis, įvertinus dabartinę situaciją aplinkos, žemės ūkio ir maisto pramonės, teismo ekspertizės, energetikos, sveikatos srityse, nustatyta, kad valstybės biudžeto lėšomis finansuojamos laboratorijos ir (arba) jų teikiamos paslaugos jau yra optimizuotos ir (arba) šiuo metu yra optimizuojamos, todėl atskiras (centralizuotas) laboratorijų tinklo optimizavimo planas nebus rengiamas ir teikiamas Vyriausybei:1) Teisingumo ministras 2019-06-27 įsakymu Nr. 1R-208 sudarė darbo grupę teismo ekspertizių funkcinio konsolidavimo galimybėms įvertinti. Teisingumo ministerija 2019-11-04 raštu Nr. (1.18E) 7R-6627 Vyriausybei pateikė minėtos darbo grupės išvadas, kuriomis, siekiant efektyviau ir racionaliau naudoti turimus resursus, buvo pasiūlyta perskirstyti besidubliuojančius ekspertinius tyrimus tarp teismo ekspertizės įstaigų (nustatyta, kad 21 tos pačios rūšies ekspertinį tyrimą atliko kelios teismo ekspertizės įstaigos). Įgyvendinus darbo grupės pasiūlymus, nuo 2022-01-01 ekspertiniai tyrimai tarp teismo ekspertizės įstaigų nesidubliuoja (15 besidubliavusių tos pačios rūšies ekspertinių tyrimų buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų iš esmės ir atliekami tik vienoje įstaigoje; tos pačios rūšies ekspertiniai tyrimai, atliepiant užsakovų poreikius, buvo perskirstyti tarp teismo ekspertizės įstaigų pagal užsakovus arba pagal tyrimų objektus). Įgyvendinant Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane, patvirtintame Vyriausybės 2021-03-10 nutarimu Nr. 155, numatytą veiksmą: „Įvertinti teismo ekspertizės įstaigų poreikius, siekiant atlikti teismo ekspertizes per kiek įmanoma trumpesnius terminus ir kokybiškai; parengti šių poreikių įgyvendinimo veiksmų planą“, buvo įvykdyta teismo ekspertizės įstaigų apklausa. Papildomų optimizavimo poreikių neidentifikuota.2) Žemės ūkio ministro 2017-07-10 įsakymu Nr. 3D-449 buvo inicijuotas projektas „Laboratorijų tinklo optimizavimas“, skirtas optimizuoti institucinę sąrangą, grįstą pažangių ir efektyvių viešųjų paslaugų teikimu, atsisakant valstybei nebūdingų funkcijų. Projekto valdymo darbo grupė atliko Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) pavaldumo įmonių laboratorijų funkcijų analizę. Taip pat nagrinėtos universitetų ir kitų mokslo įstaigų laboratorijų paslaugos, teikiamos žemės ūkio ir maisto pramonės subjektams. Išanalizavus laboratorijų atliekamas funkcijas paaiškėjo, kad šiose jose atliekami tyrimai yra skirtingi, specifiniai, nukreipti tam tikroms sritims. Tyrimų dubliavimo nenustatyta. Dėl Nacionalinio maisto ir veterinarijos rizikos vertinimo instituto darbo grupė pateikė išvadas, kad netikslinga jo statuso keisti į viešąją įstaigą bei apjungti su kitomis laboratorijomis, o be to ir kaimyninėse šalyse oficialią kontrolę atliekančių laboratorijų statusai yra biudžetinės įstaigos, taip pat kai kurios jų turi mokslo įstaigos statusą (Lenkija, Latvija, Estija).Vyriausybė 2017-06-14 pasitarimo protokolu Nr. 25 pritarė VĮ „Pieno tyrimai“ pertvarkyti į UAB „Pieno tyrimai“, o nuo 2019-07-01 įvykus bendrovės reorganizacijai, prijungta UAB „Gyvulių produktyvumo kontrolė“.Žuvininkystės tarnybos prie ŽŪM Vidaus vandenų ir akvakultūros skyriaus Žuvų ligų ir vandens tyrimų poskyrio (laboratorijos) optimizavimas atliktas vykdant ŽŪM projektą „Žuvininkystes tarnybos veiklos optimizavimas“ ir tarnybos centrinis padalinys perkeltas į Klaipėdą, optimizuotos teritorinių padalinių funkcijos ir atlikti kiti funkcijų optimizavimo veiksmai.3) Naftos produktų atsargų tyrimai pagal poreikį yra užsakomi Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos Naftos produktų bandymų laboratorijoje arba nepriklausomose UAB „SGS Klaipėda Ltd“ laboratorijose.4) Įvertinus siūlymą dėl Aplinkos apsaugos agentūros (AAA) ir Nacionalinės visuomenės sveikatos priežiūros laboratorijos (NVSPL) veiklos optimizavimo, nustatyta, kad būtų netikslinga analogiškus oro, grunto ir vandens mėginių laboratorinius tyrimus atlikti vienoje valstybinėje laboratorijoje. Dėl skirtingų tikslų, sričių ir užduočių, bei aplinkos tyrimų svarbos ir dalyvavimo ES monitoringo vieningame tinkle, toks veiksmas būtų visos sukurtos sistemos aplinkos sektoriuje žlugdymas ir atneštų tik finansinę žalą ir nepasiektų numatyto tikslo sumažinti tyrimų bei žmogiškųjų išteklių kaštus. Pastarųjų metų įvykiai (UAB „Ekologistika“ gaisras Alytuje, nelegaliai išleidžiamos nuotekos iš AB „Grigeo Klaipėda“ ir AB „Nordic Sugar Kėdainiai“) akivaizdžiai parodė, kad aplinkosaugą, tame tarpe ir laboratorinius tyrimus, būtina stiprinti, o ne „optimizuoti“. Dėl vis didėjančio AAA laboratorijos užimtumo, sprendimas plėsti jos vykdomus tyrimus papildant nauja NVSPL kompetencijos sritimi taip pat būtų netikslingas. Sprendimas iš vienos institucijos perkelti darbuotojus ir įrangą į kitą instituciją neduotų jokios pridėtinės vertės ir nesutaupytų lėšų, o tik atsirastų grėsmė, kad dėl sprendimų nenuoseklumo patyrę darbuotojai paliks vieną ar kitą instituciją. 5) Įgyvendinant XVIII Vyriausybės programos, kuriai pritarta Seimo 2020-12-11 nutarimu Nr. XIV-72, nuostatas dėl visuomenės sveikatos stiprinimo bei nacionalinių visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų tinklo optimizavimo, sudaryta darbo grupė pateikti pasiūlymus dėl NVSPL veiklos optimizavimo, sudarant prielaidas efektyviau organizuoti veiklą.
Parengti psichologų pasitelkimo ikiteisminiuose tyrimuose, kuriuose dalyvauja nepilnamečiai, modelio tobulinimo veiksmų planą.
2024 m. Vidaus reikalų ministerija organizavo 2 tarpinstitucinius pasitarimus, kurių metu buvo siekiama suderinti skirtingų institucijų veiksmus sprendžiant problemą. Pasitarimų metu prieita prie pozicijos, jog modelio tobulinimo veiksmų plano parengimas nėra aktualus problemai spręsti bei reikalingi kiti veiksmai (teismo psichologų stiprinimas). Atsižvelgdama į minėtų pasitarimų rezultatus, Vidaus reikalų ministerija 2024-04-30 raštu Nr. 1D-2161 pateikė pasiūlymus Vyriausybės kanceliarijai. Laukiama sprendimų iš Vyriausybės kanceliarijos.
Siekiant kokybiškai, efektyviai ir laiku vykdyti pavestas funkcijas, įdiegti procesinio valdymo veiklos modelį: pagal šį modelį dirba ne mažiau nei 30 proc. buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų (terminas 2023 m. pabaiga); pagal šį modelį dirba ne mažiau nei 60 proc. buhalterinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų (terminas 2025 m. pabaiga).
NBFC 2024 m. parengė struktūrą ir išgrynino atliekamas finansinės apskaitos tvarkymo paslaugas, o būtent, įvyko NBFC Finansinės apskaitos departamento (toliau – FAD) struktūriniai pokyčiai, susiję su procesų peržiūra, sutelkiant vienodo pobūdžio vykdomus procesus įsteigtuose atskiruose struktūriniuose padaliniuose, t. y. nuo 2024 m. liepos 1 d. įsteigtas NBFC Atskaitomybės departamentas, nuo 2024 m. liepos 9 d. FAD įsteigtos 2 Turto apskaitos grupės, nuo 2024 m. rugsėjo 10 d. – NBFC Mokėjimų departamentas. Šiais pokyčiais buvo siekiama pritaikyti struktūrą procesinio valdymo modeliui, kuri leistų užtikrinti teikiamų paslaugų kokybę ir padidinti pasitenkinimo finansinės apskaitos teikiamomis paslaugomis lygio augimą, o tuo pačiu, naujų departamentų darbuotojams ir vadovams įtvirtino siauresnes, tikslesnes veiklos sritis ir jų veikimo apimtis, siekiant kokybiškai, efektyviai ir laiku vykdyti pavestas finansinės apskaitos funkcijas, atliepiant klientų lūkesčius. Įgyvendinimas – 100 proc.Taip pat paminėtina, kad NBFC direktoriaus įsakymu patvirtinti 58 nauji išoriniai (paslaugų teikimo) procesai, administruojami Darbo užmokesčio apskaitos, Personalo administravimo ir Finansinės apskaitos tvarkymo departamentų.Įveiklinta 100 proc. finansinės apskaitos tvarkymo, personalo administravimo ir darbo užmokesčio apskaitos funkcijas atliekančių darbuotojų užduočių ir darbo krūvio valdymo sistema.2025-02-01 pagal procesinį veiklos modelį dirba 94,4 procentų finansinės apskaitos ir personalo administravimo darbuotojų.
Įgyvendinus visus i.MAS posistemius, atlikti galutinį i.MAS projekto poveikio vertinimą.
Atliktas i.MAS projekto poveikio vertinimas, be i.EKA posistemio įvertinimo. 2023 m. sukurti i.EKA vertinimo kriterijai, tačiau jų įvertinimai galimi už 2024 m. ir 2025 m., nes pareiga naudoti naujo tipo kasos aparatus mokesčių mokėtojams atsiranda Mokesčių administravimo įstatyme nustatytais etapais. i.EKA vertinimus numatyta įvykdyti iki 2026-04-10.
Kauno m. savivaldybė administracijos direktoriaus įsakymais įtraukė į buhalterinę apskaitą 12 valstybei nuosavybės teise priklausančių Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto objektų, kurie priskirti, bet dar neperduoti savivaldybės nuosavybėn: 1-2) 2020-03-16 įsakymu Nr. A-855 pastatas–garažas (unikalus Nr. 4400-2493-0001), 1/2 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-6017-9048); 3) 16/100 negyvenamosios patalpos – neįrengtos pastogės (un. Nr. 1991-6000-5016:0005, 2020-04-29 įsakymas Nr. A-1412); 4) 28/100 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-7011-5024, 2020-05-27 įsakymas Nr. A-1670); 5-7) 2022-09-19 įsakymu Nr. A-3407 20/100 gyvenamojo namo (un. Nr. 1990-5008-0014), patalpos (un. Nr. 1990-5008-5011:0009), šiluminis mazgas (un. Nr. 1989-0000-9026:0004); 8-9) 2022-10-19 įsakymu Nr. A-3901 578/1000 ūkinio pastato (un. Nr. 1993-5019-5047), 264/700 ūkinio pastato (un. Nr. 1996-0039-6023); 10) patalpos (un. Nr. 1993-0064-1014:0007, 2022-11-09 įsakymas Nr. A-4180); 11) butas (un. Nr. 1993-5056-6015:0006, 2022-06-10 įsakymas Nr. A-2263); 12) 22/100 ūkinio pastato (un. Nr. 1992-8001-3026, į apskaitą įtrauktas 2019-12-17 per inventorizaciją). Ūkinis pastatas (75/100 d., un. Nr. 1993-0057-4027) perimtas Kauno m. savivaldybės nuosavybėn (2021-03-23 aktas Nr. AK-539/60-20-3). 2 objektai išregistruoti Nekilnojamojo turto registre kaip klaida: rūsys (58/100, un. Nr. 1990-5000-5051:0001, 2020-01-22 asmens prašymas Nr. 60-2-74) ir boilerinė (un. Nr. 1995-9016-6026, sudubliuoti duomenys su kitu pastatu S. Daukanto g. 1 Kaune (RC 2022-09-28 raštas Nr. SP-100301 (4.55 Mr)). Dėl 2-jų butų (3/4, un. Nr. 1993-3029-9011:0006 ir 3/4, un. Nr. 1993-3029-9011:0007) Kauno m. savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymais atkurtos nuosavybės teisės į valstybei nuosavybės teise priklausantį Kauno m. savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą ir vadovaujantis jais piliečiai Nekilnojamojo turto registre įsiregistravo nuosavybės teisę į grąžintą turtą.8 neišlikę pastatai pripažinti netinkamais naudoti (gamybinis pastatas (un. Nr. 1992-0026-7010), ūkiniai pastatai (un. Nr. 1992-0026-7021, 1992-0026-7032), administracinis pastatas (un. Nr. 1993-5027-3011), pastatas - mokykla (un. Nr. 1991-0004-8016), 24/100 ūkinio pastato (un. N. 1992-5027-5035), 58/100 gyvenamojo namo (unikalus Nr. 1990-5006-5019), 71/100 ūkinio pastato (unikalus Nr. 1992-0003-2033) ir išregistruoti NTR (išskyrus 24/100 ūkinio pastato dalį, nes reikalingas likusios dalies savininkų sutikimas). 2 objektų valstybės nuosavybė išregistruota NTR: 23/100 gyvenamojo namo (un. Nr. 1993-0037-6020,) ir kambarys (un. Nr. 1993-8023-9023:0008, 2003 m. ši patalpa priskirta prie 4 buto (2022-07-15 raštas Nr. 60-2-723).
Atlikti buhalterinės apskaitos operacijų formuojant einamųjų metų ir sukauptą rezultatą analizę ir parengti reikalingų pakeitimų aprašymą, įvertinant Finansų valdymo sistemos funkcionalumo galimybes.
Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba priemonę planavo įgyvendinti atsižvelgdama į 2020-10-01 priimtus Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo pakeitimus ir jų įgyvendinimo terminą (2023 m.) Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams, t. y. nuostatos bus taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams.Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2022 m. pateikė Vyriausybei svarstyti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo projektą (teisės aktų paketas: Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo, Valstybinio socialinio draudimo įstatymo Nr. I-1336 2, 6, 8, 10, 12, 19, 22, 23 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo, Socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 2 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo Nr. VIII-1509 3 ir 29 straipsnių pakeitimo įstatymo, Nedarbo socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-1904 19 straipsnio pakeitimo įstatymo, Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo Nr. IX-110 3, 6¹, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo, Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų įstatymo Nr. XII-2604 5, 7, 8, 14, 19, 20 straipsnių pakeitimo ir 6, 15 ir 21 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektai). Vyriausybė 2023-04-12 nutarimu Nr. 262 pritarė šiam projektui ir pateikė jį svarstyti Seimui (2023-04-17 įstatymo projekto Nr. XIVP-2636). Seimas priėmė šį projektą (2023-05-23 įstatymas Nr. XIV-1966). Įstatymu nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos, apibrėžtos naujos sąvokos, taikomos visų šių fondų atžvilgiu, tame tarpe, socialinės įmokos, socialinės išmokos, valstybės socialinio fondo pajamos, valstybės socialinio fondo sąnaudos ir kt. Įstatymu nustatyta, kad VSDF biudžeto pajamos, gaunamos iš socialinio draudimo įmokų, apskaitomos pagal atskiras socialinio draudimo rūšis. Priimtas įstatymas įsigaliojo 2023-07-02 ir taikytas rengiant ir tvirtinant 2024 m.valstybės socialinių fondų biudžetų projektus. Visų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273). Valstybės socialinio draudimo fondo biudžeto pajamos ir sąnaudos patvirtintos pagal socialinio draudimo įmokų rūšis, taip pat aiškinamajame rašte pateikta informacija apie kiekvienos socialinio draudimo įmokų rūšies numatomus sukaupti rezultatus. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291) pagal socialinio draudimo rūšis. Informacijai apie einamąjį ir sukauptą rezultatą atskleisti aiškinamajame rašte VSDF valdyba taiko 2023-07-13 VSDF direktoriaus įsakymu Nr. V-299 patvirtintame Valstybinio socialinio draudimo rūšių pajamų ir sąnaudų balanso bei įmokų tarifų atskiroms socialinio draudimo rūšims skaičiavimo tvarkos apraše nustatytus principus (aprašo II dalis).Atsižvelgiant į priimtus teisės aktus, VSDF valdyboje 2023 metais atlikti Finansų valdymo sistemos pakeitimai biudžeto vykdymo ataskaitos specifikacijoje, VSDF pajamas ir sąnaudas išdėstant pagal Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo bei Valstybės socialinių fondų biudžeto sudarymo ir vykdymo taisyklių nuostatas bei Fondo valdybos patvirtintą pajamų ir sąnaudų klasifikaciją.
Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją tobulinti atnaujinimo (modernizavimo) projektų rengimo reglamentavimą, diegiant IT įrankius, nustatant, kad pagal vieną pirkimo sutartį visą projektą etapais rengtų teisę būti statinio projektuotoju turintis asmuo.
Aplinkos ministerija yra informavusi, kad Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintas Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planas, kuriame numatyta 1.1.7. veiksmas - parengti investicijų planų rengimo paslaugos pirkimo būdus, sudarant galimybę investicijų plano parengimo paslaugas pirkti kartu su daugiabučio namo atnaujinimo (modernizavimo) techninio darbo projekto parengimu, atsiskaitymo už investicijų planų parengimo paslaugas tvarką ir parengtų investicijų planų kokybės kontrolės tvarka. LRV 2022 11 25 nutarimu Nr. 1725 įtvirtinta galimybė atsiskaitymui už paslaugas, tame tarpe ir investicijų planus taikyti avanso modelį. Suteikta galimybė pirkti investicijų planą kartu su techniniu projektu, tačiau kol kas nenumatyta prievolė. Kokybės kontrolė vykdoma IP rengiant per APVIS, kur IP forma standartizuota, skaičiavimai vykdomi automatiškai – pakeistas IP rengimo tvarkos aprašas (2022 11 30). 2024 m. liepos mėn. Aplinkos ministerija papildomai informavo, kad nuo 2024 m. lapkričio 1 d. įsigalios LR statybos įstatymo pakeitimas, pagal kurį keisis statybos darbų projektavimo tvarka ir etapai – vietoje trijų esamų projektavimo etapų (projektiniai pasiūlymai - techninis projektas - darbo projektas) liks du etapai: projektiniai pasiūlymai - techninis darbo projektas. Atsižvelgiant į tai keisis projektinių pasiūlymų svarba ir apimtis. Projektinių pasiūlymų sudėtis bus reglamentuota. Projektiniuose pasiūlymuose turės būti pateikiami pagrindiniai statinio architektūros, infrastruktūros ir kiti Aplinkos ministro nustatyti pagrindiniai sprendiniai (atitiks IP dalį). Savivaldybė ir kitos institucijos atliks jų patikrinimą ir išduos statybą leidžiantį dokumentą, kai statybą leidžiantis dokumentas privalomas. Statinio projektas nuo šiol iš karto turės numatyti detalesnius statybos darbų sprendinius, būdingus darbo projektui.
Remiantis Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų pažangumo (švieslentės) vertinimo duomenimis, įvertinti konsoliduotos (-ų) institucijos (-ų) vykdomos priežiūros veiklos ir diegiamų priemonių pokyčius.
Atliktas 2020-2022 m laikotarpio Priežiūros institucijų veiklos vertinimas: paskelbta rezultatus pristatanti ataskaita, paruoštos rekomendacijos priežiūros institucijoms dėl jų veiklos tobulinimo krypčių. Atliekamas 2022-2024 m. Švieslentės tyrimas, kurio rezultatai bus paskelbti 2025 m. I ketv.
Kartu su Finansų ministerija įvertinti tikslingumą strateginiuose veiklos planuose išskirti valdymo išlaidas ir, prireikus, patikslinti Strateginio planavimo metodiką.
Priemonė įgyvendinta. Informacija įslaptinta.
Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius esamų skaitmeninių sprendimų peržiūrą dėl atitikties architektūrai, tolimesnės eksploatacijos tikslingumo, bendrų komponentų naudojimo planuojant skaitmeninių sprendimų modernizavimą ar plėtrą.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), kurioje įteisintas informacinių sistemų akreditacijos vykdymas (12 str. 2 d. 15 p., 23 str. 7 d.), išplėstos Informacinės visuomenės plėtros komiteto (nuo 2024-08-14 Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra) funkcijos. Akreditacijos vykdymas pavestas ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotai institucijai IVPK (2024-04-09 įsakymas Nr. 4-191). Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (34-37 punktai) įtvirtinta esamų skaitmeninių sprendimų peržiūra dėl atitikties architektūrai, tolimesnės eksploatacijos tikslingumo, bendrų komponentų naudojimo planuojant skaitmeninių sprendimų modernizavimą ar plėtrą.
Finansų ministerijai pateikti siūlymai dėl konkrečių papildomų ilgalaikių ir tvarių finansavimo šaltinių Darnaus judumo fondo veiklai ne trumpiau nei iki 2030 m. užtikrinti.
Susisiekimo ministerija 2022-10-28 raštu Nr. 2-4508 „Dėl darnaus judumo politikos tikslų įgyvendinimo ir finansavimo užtikrinimo“ pateikė Finansų ministerijai informaciją apie finansavimo poreikius Darnaus judumo fondo ir nacionaliniams susisiekimo tikslams darnaus judumo srityje iki 2030 m. įgyvendinti. Taip pat informaciją apie bendrus finansavimo poreikius darnaus judumo politikos susisiekimo srityje, kuriai yra skirtas Darnaus judumo fondas, ministerija pateikė 2023-06-13 raštu Nr. 2-2318 „Dėl fondo tvaraus susisiekimo plėtrai steigimo ir lėšų fondo veiklai skyrimo“. Fondą tvaraus susisiekimo plėtrai planuojama įsteigti ne vėliau nei iki 2023 m. pabaigos, kuris teiktų paskolas, garantijas, rizikos kapitalo investicijas arba įgyvendintų kombinuotas su subsidijomis finansines priemones (projekto apimtyje reikalinga subsidijos dalis numatoma finansuoti Darnaus judumo fondo apimtyje). Lygiagrečiai veikiantys Darnaus judumo fondas ir Fondas tvaraus susiekimo plėtrai turėtų užtikrinti efektyvaus ir nuoseklaus investavimo galimybes susisiekimo sektoriuje, galimybes pritraukti privačius investuotojus ir multiplikuoti esamuose fonduose valstybės investuotas lėšas, siekiant ambicingų nacionalinių tikslų ir įsipareigojimų ES dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) mažinimo, energetinio efektyvumo, atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) naudojimo didinimo transporto sektoriuje bei kitų tikslų.
1.1.Nustatyti veiklos algoritmą LK kaip perkančiajai organizacijai planuojant ir vykdant viešuosius pirkimus pagal VPĮ 5.2 str.
Siūlymas susijęs su esminiais biudžeto sandaros ir strateginio planavimo pokyčiais „reforma“, todėl numatoma parengti priemonių planą pokyčiams įgyvendinti.
Konstitucinis Teismas (1999-07-09 nutarimas Nr.18/98) yra konstatavęs, kad „įstatymas gali būti keičiamas tik įstatymu“; „Konstitucijoje įstatymų leidybos delegavimas nenumatytas“; „pagal Konstituciją Vyriausybei nesuteikiama galių pačiai pakeisti biudžetą“. Valstybės biudžeto sudarymo ir vykdymo reguliavimas palieka galimybę perskirstyti Seimo patvirtintus asignavimus bei valstybės vardu skolintis ir pasiskolintus pinigus naudoti Vyriausybei ar jos įgaliotai institucijai viršijant Seimo patvirtintą bendrą Valstybės biudžeto rodiklių įstatymu patvirtintą asignavimų sumą, tačiau tokia praktika yra keistina, siekiant užtikrinti, kad valstybės biudžetas, kaip visuma ir atskiros jo pozicijos, kiek jos patvirtinamos Seimo, būtų ir keičiamos/peržiūrimos Seimo, o ne kiti įgaliojami tai padaryti. Atsižvelgdami į tai, rekomendacijos priemonę laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną baigiame.
Atnaujinant vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos antrinio ir tretinio lygio paslaugų organizavimo principus (sveikatos apsaugos ministro 2016-10-21 įsakymu Nr. V-1189 sudaryta darbo grupė), suplanuoti priemones (mobilių komandų suformavimas ar kt.), kad ankstyvosios reabilitacijos paslaugas gautų vaikai ir jų šeimos nariai, gyvenantys savivaldybėse, kuriose šios paslaugos nėra teikiamos.Laukiama kol patvirtinus naujas paslaugų kainas, tvarka bus pradėta taikyti.
Pakeista Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarka (sveikatos apsaugos ministro 2023-01-19 įsakymas Nr. V-22 ), pakeistosambulatorinių ir dienos stacionaro paslaugų, apmokamų iš PSDF lėšų, bazinės kainos (sveikatos apsaugos ministro 2023-03-30 įsakymas Nr. V-392).Sudarytos prielaidos gerinti vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo organizavimą, prieinamumą, paslaugų kokybę (apibrėžtos paslaugas teikiančios įstaigos, jų pasiskirstymas, funkcijos, bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, nustatytas paciento kelias teikiant paslaugas, numatyta mobili specialistų komandos konsultacija paciento gyvenamojoje vietoje). Pakeitimai įsigalioja nuo 2023-04-01.
Priėmus Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo ir (ar) Reikalavimų asmenims, siekiantiems įgyti bei įgijusiems teisę plėtoti ir eksploatuoti atsinaujinančius energijos išteklius naudojančias elektrines jūrinėje teritorijoje, ir jūrinės teritorijos tyrimų bei kitų veiksmų atlikimo išlaidų kompensavimo tvarkos aprašo pakeitimus, kaip nurodyta šios rekomendacijos 1 priemonėje, pakeisti Jūrinės teritorijos naudojimo atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai konkursų organizavimo ir leidimų naudoti jūrinės teritorijos dalis atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai išdavimo tvarkos aprašą, įtvirtinant jame reikalavimą asmenims, siekiantiems dalyvauti konkurse jungtinės veiklos pagrindu, pateikti jungtinės veiklos sutartį ar jos nuorašą, dėl nuostatų, susijusių su Įstatymo 22 ir 221 straipsnių įgyvendinimu.
Patvirtinti mokymų programų, skirtų ekstremalių situacijų valdymui, rengimo planą.
Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2025 m. spalio 15 d. įsakymu nr. V-906 „Dėl sveikatos priežiūros specialistų parengties modelio veiksmų plano ir mokymų programų, skirtų krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymui, rengimo plano patvirtinimo“ patvirtintas mokymų programų, skirtų krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymui, rengimo planas: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/2b100790aac711f09acade6e6b5e7456?jfwid=-b2dkoijf0
Parengti ir patvirtinti vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą.
Atlikti analizę, siekiant nustatyti, ar Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo (toliau – Aprašas) 1 priedo 2.1 ir 2.1.4 papunkčiais („migrantas“) nustatytas papildomo ugdymo finansavimo užsieniečiams (ir kartu visiems migrantams) teisinis reglamentavimas tinkamas ir ar šiam ugdymui skirtos pakankamos lėšos. Atlikus analizę ir paaiškėjus, kad finansavimas nėra pakankamas, kreiptis į Finansų ministeriją dėl papildomo finansavimo valstybės biudžeto projekto formavimo metu ir esant poreikiui tikslinti Aprašą dėl finansavimo dydžio ir teisinio reglamentavimo (detalizuojant kokioms ugdymo reikmėms skiriamos lėšos „migrantams“).
Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-08-30 įsakymu Nr. 5-V-712 patvirtinta Kvalifikacijos tobulinimo programa „Nusikaltimų elektroninėje erdvėje tyrimo pagrindai“, skirta kriminalinės policijos nusikaltimų elektroninėje erdvėje (toliau – NEE) tyrimo padalinių pareigūnų kvalifikacijai tobulinti. Programos tikslas – suteikti teorinių žinių ir suformuoti praktinius įgūdžius taip, kadpareigūnas, pradedantis darbą ar ne ilgiau nei 3 m. dirbantis NEE tyrimo padalinyje, gebėtų teisėtai atlikti.Laukiame, kol bus nustatyta ar esama programa ir kiti vykdomi specializuotų pareigūnų mokymai atitinka šių pareigūnų ugdymo poreikius.
Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.
Priemonės įgyvendinimo rezultataiSeimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už profesinės kvalifikacijos nekėlimą gali skirti nemokumo administratoriui nuobaudą – pašalinti iš šių rūmų narių ar asocijuotų narių. Pagal 127 str. 2 d. teisė administruoti nemokumo procesus pasibaigia ir tais atvejais, kai nemokumo administratorius netenka šių rūmų narystės.
1.2.Parengti LK pirkimų organizavimo ir kontrolės tvarkos aprašą bei kitą dokumentaciją, reikalingą LK pirkimų planavimo, kontrolės ir vykdymo funkcijai atlikti.
Atnaujinti ministrams priskirtų valdymo sričių sąrašą.
2016-11-09 Vyriausybės pasitarime Vidaus reikalų ministerijai kartu su Vyriausybės kanceliarija pavesta pateikti pasiūlymus dėl ministrams pavestų valdymo sričių sąrašo, patvirtinto Vyriausybės 2010-03-24 nutarimu Nr. 330 peržiūros ir atnaujinimo. Nuo 2017 m. sąrašas atnaujintas 13 kartų, paskutinį kartą 2020-03-10 Vyriausybės nutarimu Nr. 209.
Užtikrinti lėšų skyrimą siekiant tobulinti ĮRBIS.
2016 m. buvo patobulinta Įmonių restruktūrizavimo ir bankroto informacinės sistemos (ĮRBIS) posistemė: sukurta bankroto procesų valdymo programėlė. Ji skirta padėti bankroto administratoriams kontroliuoti įmonių bankroto proceso veiklas, įvykdyti užduotis, sekti vykdomų užduočių atlikimo terminus, gauti priminimus el. paštu apie artėjančių užduočių atlikimo terminus ir kt. Programėlė buvo pristatyta bankroto administratoriams. ĮRBIS modernizavimo uždaviniais buvo siekiama: 1) pritaikyti sistemą operatyviam privalomos informacijos gavimui ir viešinimui; 2) pritaikyti sistemą su Europos e. teisingumo portalu, įgyvendinant ES reglamentą 2015/848 dėl nemokumo bylų. Modernizavus ĮRBIS, nuo 2019-08-26 pradėjo veikti Audito, vertinimo ir nemokumo informacinė sistema (AVNIS). Šiuo metu AVNIS nėra integruota prieiga suinteresuotoms institucijoms ar kreditoriams prie šioje informacinėje sistemoje kaupiamų duomenų. Siekiant nuo 2023-01-01 įgyvendinti Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 32 str. nuostatas dėl kreditorių ir kitų asmenų informavimo apie juridinio asmens nemokumo procesą, Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnyba prie Finansų ministerijos yra suplanavusi ir toliau tęsti AVNIS modernizavimo darbus. Atsižvelgę į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena trunka ilgą laiką, o visi darbai yra tęstinio pobūdžio, rekomendacijos stebėseną baigiame.
Darbo organizavimo tobulinimas.Po to, kai bus įgyvendinta 5.2. priemonė, atsakingi skyriai bus vadovybės paskatinti kartą per savaitę organizuoti trumpas klientų paraiškų vertinimo stebėsenos sesijas, komandos viduje aptariant individualias paraiškų vertinimo užsitęsimo priežastis (dėl kliento, bendradarbiavimo tarp padalinių, institucijų, per didelio krūvio ir pan.), per savaitę atliktus darbus, ir suplanuoti tolesnius veiksmus, siekiant neviršyti nustatyto maksimalaus vertinimo termino. Pažymėtina, kad 5.2. priemonė leis formuoti tiek bendras, tiek individualias ataskaitas, kurios leis lengviau ir patogiau valdyti skirtingų padalinių, skirtingų produktų, skirtingų darbuotojų krūvius ir darbų atlikimo terminus. Leisti iš anksto numatyti galimus vėlavimus ir imtis prevencinių vadybinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršytas maksimalus vertinimo terminas.
Paraiškų vertinimo stebėsena atliekama nuolat reguliariai. Dėl paraiškų vertinimo ILTE skyrių vadovai reguliariai organizuoja kassavaitinius skyrių susirinkimus su skyrių darbuotojais, vertinančiais paraiškas, aptaria paraiškų vertinimo problematiką, eigą. Aptarimui ir terminų nustatymui naudojami Atlassian JIRA software sistemos duomenys, kurioje pildoma informacija apie paraiškos vertinimo eigą, terminus ir būsenų pasikeitimus. Po susirinkimų visiems projektų vadovams bei ILTE vadovybei išsiunčiama susirinkimo reziumė ir sutarti terminai. Tai leis iš anksto numatyti galimus vėlavimus ir imtis prevencinių vadybinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršytas maksimalus paraiškos vertinimo terminas.
Atlikti į Stebėsenos informacinę sistemą teikiamų duomenų kokybės priežiūrą.
Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje nustatyti duomenų suvedimo į Stebėsenos informacinę sistemą (SIS) terminai, o SIS automatiškai informuoja atsakingus darbuotojus apie artėjančius duomenų suvedimo terminus. Vyriausybės kanceliarijos Strateginio valdymo grupės darbuotoja nuolat vykdo į SIS suvedamų duomenų stebėseną: informuoja ne tik apie artėjančius duomenų suvedimo terminus, bet ir apie nustatytus vėlavimus ar daromas klaidas.
Pakeisti Jūrinės teritorijos naudojimo atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai konkursų organizavimo ir leidimų naudoti jūrinės teritorijos dalis atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai išdavimo tvarkos aprašą, numatant jame, jog konkurso dalyviai privalo informuoti Valstybinę energetikos reguliavimo tarybą apie konkurso metu pasikeitusią informaciją, pagal kurią buvo atliekamas jo atitikties konkurso dalyviui keliamiems reikalavimams vertinimas ir turinčią įtaką šio vertinimo rezultatui.
Atlikti sisteminę strateginio planavimo dokumentų peržiūrą, siekiant įvertinti kaip yra įgyvendinimas principas, kad plėtros programos yra rengiamos visai valdymo sričiai, ir kaip galiojantys strateginio planavimo dokumentai atitinka 2014–2020 metų nacionalinės pažangos programos nuostatas.
Sisteminė planavimo dokumentų peržiūra buvo atlikta prieš rengiant naują Strateginio valdymo įstatymą ir Strateginio valdymo metodiką. 2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema, numatant konkrečius planavimo dokumentų tipus ir už jų rengimą atsakingus strateginio valdymo sistemos dalyvius. Tai sudaro prielaidas optimizuoti planavimo dokumentų skaičių ir užkirsti kelią, kad nebūtų rengiami aiškios paskirties neturintys planavimo dokumentai. Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką. Naujasis teisinis reguliavimas numato, kad nacionalinės plėtros programos gali būti rengiamos tik vienai valstybės veiklos sričiai (išskyrus Regionų plėtros programą) ir turi prisidėti prie 2021-2030 metų nacionaliniame pažangos plane nustatytų pažangos uždavinių įgyvendinimo. Kaip laikomasi šių nuostatų, yra vertinama prieš tvirtinant kiekvieną nacionalinę plėtros programą.
Inicijuoti vertinimo kriterijų sistemų peržiūras ministerijose ir suformuoti individualias užduotis ministerijoms sumažinti vertinimo kriterijų skaičių.
Kartu su Finansų ministerija apibrėžti valdymo išlaidų apskaičiavimo paskirtį ir tvarką bei parengti rekomendacijas ministerijoms.
Parengti koncepciją kaip tobulinti atsikaitymo už Vyriausybės prioritetų ir Vyriausybės prioritetinių priemonių įgyvendinimą procesus bei nustatyti Stebėsenos informacinėje sistemoje esančios informacijos viešinimo apimtis.
Priemonė buvo įgyvendinta senojoje Strateginio planavimo metodikoje, kurioje buvo nustatyta, kokie duomenys renkami Stebėsenos informacinėje sistemoje (SIS) ir pateikiami ketvirtinėje ataskaitoje, kuri aptarus ją Vyriausybės pasitarime, skelbiama viešai. Naujoje sistemoje keičiasi Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano stebėsenos ir viešinimo mechanizmas, kuris pilna apimtimi bus realizuotas tik naujai kuriamoje Strateginio valdymo sistemos informacinėje sistemoje.
Parengti rekomendacijas ministerijoms dėl strateginio planavimo dokumentų tarpusavio sąsajų nustatymo.
Įgyvendinant Strateginio planavimo sistemos pertvarkos darbus, 2020-06-25 patvirtinus Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836) ir Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 šio įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, nėra poreikio atskiroms rekomendacijoms (jos buvo aktualios tol, kol nebuvo aiškaus teisinio reguliavimo). Patvirtinus minėtą įstatymą, nustatyta aiški planavimo dokumentų sistema (strateginio valdymo sistemos principai, planavimo dokumentų lygmenys, tipai, tarpusavio sąsajos ir įtaka lėšų planavimui, strateginio valdymo sistemos dalyviai, jų teisės ir pareigos, įtvirtintos strateginio valdymo sistemos valdysenos nuostatos), o Strateginio valdymo metodikoje nustatyta strateginio veiklos plano struktūra ir detalizuota, kurie elementai turi būti perkelti iš aukštesnio lygmens planavimo dokumentų.
Sukurti rekomendacijų dėl atitinkamų metų strateginių veiklos planų projektų tobulinimo įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą.
Suorganizuoti apskrito stalo diskusiją su ministerijų strateginio planavimo ekspertais dėl vertinimo kriterijų skaičiaus mažinimo krypčių.
Vyriausybės kanceliarija 2016 m. spalio 28 d. pristatė 2016 m. vertinimo kriterijų lyginamosios analizės rezultatus ministerijų strateginio planavimo ekspertams ir rekomendavo optimizuoti ministerijų vertinimo kriterijų skaičių, kad jis atitiktų rekomenduotiną skirtingo lygio kriterijų skaičių.
Naujo strateginio planavimo dokumentų sistemos modelio, sudarančio sąlygas integruoti strateginio, regioninio ir teritorinio planavimo procesus, parengimas ir strateginio planavimo dokumentų sistemos optimizavimas, siekiant, kad būtų nuosekliai įgyvendinama vieninga tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo politika.
Seimas 2020-06-25 priėmė Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096, kuriuo sukuriama ir plėtojama į rezultatus orientuota strateginio valdymo sistema, integruojant strateginio planavimo, regionų plėtros ir teritorijų planavimo procesus, užtikrinama ilgalaikė ir darni valstybės pažanga ir veiksmingas valdžios sektoriaus finansų planavimas ir panaudojimas.
Įvertinti būsimų Europos Sąjungos ir nacionalinių finansavimo šaltinių galimybes finansuoti strateginėse srityse planuojamas verslo inovacijų intervencijas.
Kartu su Finansų ministerija išnagrinėti ES šalių praktiką ir parengti pasiūlymus Vyriausybei dėl informacijos apie kapitalo investicijas teikimo Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatyme.
Sprendimai dėl kapitalo investicijų planavimo priimti 2020-06-25, pakeitus Investicijų įstatymą Nr. VIII-1312 ir priėmus Strateginio valdymo įstatymą Nr. XIII-3096.Investicijų įstatyme nustatyta, kad Valstybės investicijų programa bus vykdoma iki 2020-12-31 suplanuotiems ir atrinktiems investicijų projektams įgyvendinti ir ne ilgiau nei iki 2025-12-31. Vyriausybė iki 2020 m. pabaigos planuoja patvirtinti Strateginio valdymo įstatymo nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, kurioje bus nustatyta investicijų planavimo ir valdymo tvarka.Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose – plėtros programose – nuo 2021 metų turi būti planuojamos visos naujos investicijos, kurioms bus taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio.Atsižvelgiant į visa tai, priemonės stebėsena nebeaktuali.
Kartu su Finansų ministerija išnagrinėti ir pateikti Vyriausybei siūlymus dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Valstybės investicijų programoje kapitalo investicijų paskirstymo“ tęstinumo tikslingumo.
Vyriausybė 2019-12-04 nutarimu Nr. 1228 pritarė Strateginio valdymo įstatymo ir su jų juo susijusių įstatymų pakeitimų projektams ir pateikė juos Seimui (Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje projektas užregistruotas 2019-12-10 Nr. XIIIP-4294). Kartu su Strateginio valdymo įstatymo projektu pateikti Investicijų įstatymo Nr.VIII-1312 pakeitimai – numatoma, kad Valstybės investicijų programa bus vykdoma iki 2020-12-31 suplanuotiems ir atrinktiems investicijų projektams įgyvendinti ir ne ilgiau nei iki 2025-12-31.
Patikslinti Strateginio planavimo metodiką ir nustatyti, kurie strateginio planavimo dokumentų elementai turi būti perkelti į strateginius veiklos planus, o kurie turi būti tik susiejami loginiais–priežastiniais ryšiais.
Vyriausybė 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtino 2020-06-25 Strateginio valdymo įstatymo (SVĮ) Nr. XIII-3096 nuostatų įgyvendinimą detalizuojančią Strateginio valdymo metodiką, kurioje nustatyta nauja strateginio veiklos plano struktūra ir detalizuota, kurie elementai turi būti perkelti iš aukštesnio lygmens planavimo dokumentų. Teisinio reglamentavimo pokyčiai sudarė prielaidas teiktos priemonės įgyvendinimui, tačiau naujos strateginio valdymo sistemos taikymas praktikoje išryškino tobulintinus dalykus. Atsižvelgiant į SVĮ pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: SVĮ strateginio lygmens planavimo dokumentų sąrašą papildžius valstybės strategijomis, nustatyta jų rengimo, įgyvendinimo stebėsenos, atsiskaitymo už rezultatus ir kt. tvarka; įtvirtintos nuostatos tiek dėl strateginio lygmens, tiek dėl programavimo lygmens dokumentų keitimo, kurių anksčiau nebuvo; strateginio projektų portfelio valdymo sistema integruota į strateginio valdymo sistemą; patikslintos nuostatos dėl plėtros programų ir pažangos priemonių aprašų rengimo; iš esmės peržiūrėtos ir įtvirtintos naujos nuostatos dėl atsiskaitymo už rezultatus, kartu jas susiejant su Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatyme nustatyta atsiskaitymo sistema bei Valstybės pažangos ataskaitos rengimu; atsisakyta perteklinių ir pridėtinės vertės nekuriančių procesų, dokumentų, atsiskaitymų, etapų ir kt., taip palengvinant strateginio valdymo sistemą ir sumažinant administracinę naštą strateginio valdymo sistemos dalyviams. Metodikoje pakeičiamos planavimo dokumentų formos taikomos rengiant 2024–2026 metų ir vėlesnių metų strateginius veiklos planus.
Patvirtinti strateginio planavimo sistemos optimizavimo gaires.
Vyriausybės kanceliarija parengė Strateginio planavimo dokumentų sistemos optimizavimo gaires ir apsvarstė jas 2016 m. lapkričio mėn. 9 d. Vyriausybės pasitarime. Vyriausybė pritarė 2016–2018 metų ministrams pavestų valdymo sričių strateginio planavimo dokumentų sąrašui, numatančiam planavimo dokumentų skaičiaus mažėjimą iki 69.
Kartu su Finansų ministerija parengti teisės aktų pakeitimo projektus investicijų planavimo ir atsiskaitymo procesų integravimo į strateginio planavimo ir atsiskaitymo sistemą modeliui įgyvendinti.
2020-06-25 priimtas Strateginio valdymo įstatymas Nr. XIII-3096 (2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), kuriame nustatyti naujosios strateginio valdymo sistemos principai, dalyviai, planavimo dokumentai, jų tarpusavio sąsajos, sistemos valdysenos nuostatos ir t. t. 2020-06-25 priimtas Investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 2 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymas (įstatymo Nr. VIII-1312 13 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 13-1 straipsniu įstatymas (2021-06-08 Nr. XIV-377), įstatymo Nr. VIII-1312 1, 2, 3, 9-1, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-838)), kuriame numatyta, kad valstybės investicijų politika formuojama nacionalinėse plėtros programose, Vyriausybės programoje, Valstybės investicijų bei Valstybės skolinimosi programose, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos ūkio ir ekonominės-socialinės raidos prognozes. Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose nuo 2022 m. planuojamos visos naujos investicijos, kurioms taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio. Ši investicijų planavimo ir valdymo tvarka nustatyta Strateginio valdymo metodikoje, kurią Vyriausybė patvirtino 2021-04-28 nutarimu Nr. 292.
Teisingumo ministerija išanalizuos teisės aktus dėl smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo bei kitų ministerijai priskirtų ir vykdomų funkcijų, susijusių su ministerijos formuojamos politikos įgyvendinimu ir valstybės finansų valdymu, bus rengiami suinteresuotų institucijų pasitarimai ir bus sprendžiamas klausimas dėl ministerijai Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymu pavestų funkcijų reglamentavimo patikslinimo ar šių funkcijų galimo perdavimo kitoms institucijoms.
Parengtas ir 2017-12-13 Seimui pateiktas Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIIP-1520. Šio projekto 2 str. 1 d. numatyta, kad Vyriausybė turi paskirti instituciją – Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytoją, kuris įgyvendinantų Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programą ir atliktų kitas šiame įstatyme nustatytas funkcijas. Seimas 2019-01-11 priėmė Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 pakeitimus (XIII-1928). 2019-06-05 pakeistas Vyriausybės 2009-02-18 nutarimas Nr. 113 „Dėl įgaliojimų suteikimo įgyvendinant Lietuvos Respublikos smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymą“. Nukentėjusių nuo nusikaltimų asmenų fondo programos vykdytojo funkcijas įgaliota įgyvendinti Teisingumo ministerija. Valstybinio audito ataskaitoje konstatuota, kad Teisingumo ministerija įgyvendina politiką, vykdydama Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatas, tačiau ministerijos paskirtis – formuoti valstybės politiką, organizuoti, koordinuoti jos įgyvendinimą ministrui pavestose srityse. LR Vyriausybės įstatyme nustatyta, kad valstybės politikos įgyvendinimo funkcijos ministerijai gali būti pavestos tik įstatymų nustatytais atvejais ir nustatytam terminui. Vyriausybės nutarimu (2019-06-05 nutarimas Nr. 550) Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo nuostatų įgyvendinimą pavedus Teisingumo ministerijai, kuri taip pat formuoja valstybės politiką šioje srityje, organizuoja ir koordinuoja jos įgyvendinimą, paskirtų funkcijų vykdymo terminai nenustatyti. Įvertinus Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos pateiktą informaciją, priimtus teisės aktus ir valstybinio audito ataskaitoje nurodytus trūkumus, laikoma, jog trūkumai nėra visiškai pašalinti. 2021-03-10 patvirtintas Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo planas (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/d698ded086fe11eb9fecb5ecd3bd711c), kuriame numatyta priemonė: parengti įstatymų pakeitimus, kurie padėtų stiprinti asmens teisių į žalos, atsiradusios dėl neteisėtų valstybės institucijų sprendimų ar patirtos asmenų, nukentėjusių nuo smurtinių nusikaltimų, atlyginimą apsaugą, įskaitant atitiktį ES Teisingumo Teismo praktikai, kuria reikalaujama įtvirtinti kompensacijų mokėjimą nuo visų smurtinių tyčinių nusikaltimų nukentėjusiems asmenims, taip pat optimizuoti įmokų ir išmokų dėl žalos atlyginimo administravimą. Priemonės įvykdymo data - 2022 m. IV ketv. Vyriausybės kanceliarija informavo, kad įgyvendinant šią priemonę kartu bus įgyvendinta ir audito 1.2 rekomendacija. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiantys veiksmai suplanuoti iki 2022 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant priemonę įgyvendinta iš dalies. Priemonės įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.
Patvirtintas Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2019-03-21 įsakymu Nr. V-100 „Dėl darbuotojų mokymų temų patvirtinimo“ buhalterių mokymo viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais planas. Įsteigti 2 metodologų etatai mokymams vesti, apskaitos politikai derinti, apskaitos tvarkų aprašams rengti.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras surengė buhalterinės apskaitos darbuotojams 60 val. mokymus viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinių ataskaitų sudarymo klausimais, nuolat juos konsultuoja buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais, įdarbino 3 metodologus.
Priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimus
1. 2017 m. užsakytas mokslinis darbas ,,Tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti kriterijus dėl formuojamo valstybinės žemės sklypo dydžio pagal jame esančio statinio ar įrenginio eksploatavimo poreikius bei pateisinamą/nepateisinamą statinio ar įrenginio nenaudojimo laikotarpį ne aukciono būdu nuomojant valstybinę žemę“.2. Parengtas LRV nutarimo ,,Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo“ projektas (LRV priimtas 2018 04 25 nutarimas Nr. 404, įsigaliojo nuo 2018-06-01), kuriuo 2.2 papunktis papildytas nuostata, kad valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų pagal Taisykles, administravimo metodiką tvirtina žemės ūkio ministras.3. Žemės ūkio ministras 2020 m. sausio 24 d. įsakymu Nr. 3D-40 patvirtino Kitos paskirties valstybinės žemės sklypų, parduodamų ar išnuomojamų ne aukciono būdu, administravimo metodiką.
Kartu su Finansų ministerija parengti investicijų planavimo ir atsiskaitymo procesų integravimo į strateginio planavimo ir atsiskaitymo sistemą modelį.
2020-06-25 priimtas Investicijų įstatymo Nr. VIII-1312 2 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3128 (įstatymo Nr. VIII-1312 13 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 13-1 straipsniu įstatymas (2021-06-08 Nr. XIV-377), įstatymo Nr. VIII-1312 1, 2, 3, 9-1, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-838)), kuriame numatyta, kad valstybės investicijų politika formuojama nacionalinėse plėtros programose, Vyriausybės programoje, Valstybės investicijų bei Valstybės skolinimosi programose, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos ūkio ir ekonominės-socialinės raidos prognozes. Valstybės investicijų programa sudaroma ne mažiau kaip trejiems metams ir ne ilgiau negu iki 2025-12-31. Naujos strateginio valdymo sistemos programavimo lygmens dokumentuose nuo 2022 m. planuojamos visos naujos investicijos, kurioms taikoma vieninga pagrindimo, atrankos, stebėsenos, atsiskaitymo tvarka, nepriklausomai nuo jų finansavimo šaltinio. Ši investicijų planavimo ir valdymo tvarka nustatyta Strateginio valdymo metodikoje, kurią Vyriausybė patvirtino 2021-04-28 nutarimu Nr. 292.
2. Parengti Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymo pakeitimus, kad Valstybinė mokesčių inspekcija galėtų įskaityti iš turimos asmens mokesčių permokos ne tik nesumokėtus mokesčius, muitus ir administracines baudas, bet ir kitas pagal vykdomuosius dokumentus laiku nesumokėtas valstybės naudai išieškotinas sumas, pavyzdžiui, teismo išlaidas ir pan.
Finansų ministerija parengė Mokesčių administravimo įstatymo projektą. Juo keičiamas Mokesčių administravimo įstatymo 14 straipsnis, kuriuo numatoma galimybė laiku nesumokėtų valstybės naudai išieškotinas sumas pagal vykdomuosius dokumentus įskaityti iš turimos mokesčių permokos. Lietuvos Respublikos Seimas 2017-05-23 priėmė Mokesčių administravimo įstatymą (Nr. XIII-374).
Priimti sprendimus dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos nuostatų (kad išieškojimus valstybės naudai vykdytų vienas administratorius) įgyvendinimo regreso atveju.
Įgyvendinant 1 priemonę, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija informavo apie 2018-08-01 įvykusį tarpinstitucinį pasitarimą, kurio metu nuspręsta problemą spręsti kompleksiškai, todėl atnaujinama Finansų ministro įsakymu sudarytos darbo grupės dėl Išieškojimų valstybės naudai koncepcijos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-01-18 nutarimu Nr. 104 veikla. Teisingumo ministerija 2019-07-02 raštu Nr. 1(40E)7R-4056 informavo, kad darbo grupės veikla baigta ir jos suformuluotos išvados turėtų būti teikiamos Vyriausybei. Priklausomai nuo Vyriausybės pritarimo ir suformuotų pavedimų, bus ieškoma būdų konsoliduoti išieškojimus valstybės naudai ir perduoti juos vienam administratoriui – Valstybinei mokesčių inspekcijai. Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija 2020-03-02 raštu Nr. S-702 infomavo, kad Teisingumo ministerija 2019-10-07 raštu Nr. (1.16E)7R-6067 pritarė Finansų ministerijos siūlymui etapais konsoliduoti visų išieškojimų administravimą VMI. Ministro pirmininko pavedimu, 1.1 rekomendaciją įgyvendinti pavesta Finansų ministerijai kartu su Valstybine mokesčių inspekcija.2021-03-31 raštu Nr. ((14.14Mr-03)-5K-2022025)-6K- 2102164 Finansų ministerija informavo, kad atsižvelgiant į tarpinstitucinės darbo grupės pasiūlymus konsoliduoti ir optimizuoti piniginių prievolių valstybės naudai administravimo procesą ir gavus Teisingumo ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Nacionalinės teismų administracijos pritarimą darbo grupės pateiktiems pasiūlymams, siekiant efektyvinti prievolių valstybei administravimą, išvengiant funkcijų dubliavimo ir veiklą organizuoti vieno langelio principu, šiuo metu imamasi veiksmų pradėti skaitmenizuoti ir centralizuoti visų piniginių prievolių valstybės naudai administravimą (visų pirma – prievolių apskaitą ir įskaitymą) vienoje institucijoje – Valstybinėje mokesčių inspekcijoje (toliau – VMI). Lietuvos nacionaliniame Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių plano projekte yra siūlomas investicinis projektas „Vienas langelis prievolėms valstybei sumokėti“. 2021-05-14 Vyriausybė pritarė Planui su jame suplanuotu projektu. Įgyvendinus šį projektą, VMI taps vieninteliu prievolių valstybei administratoriumi. Preliminarus siūlomas projekto įgyvendinimo terminas 2026 metai. Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas tęsiasi ilgą laiką (nuo 2017-06-30), o ją įgyvendinsiančio projekto terminas yra numatytas 2026 m., rekomendacijos įgyvendinimo stebėsena baigiama, laikant priemonę įgyvendinta iš dalies. Projekto įgyvendinimo eiga bus stebima stebint viešojo sektoriaus sričių rizikas.
Atsižvelgiant į audito ataskaitoje pateiktas išvadas, parengti ir pateikti Vyriausybei Valstybės tarnybos įstatymo, Viešojo administravimo įstatymo (prireikus – ir kitų teisės aktų) pakeitimo projektus dėl viešojo administravimo aprėpties ir apibrėžimo, viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo, vienodų reikalavimų ir atsakomybės, skaidrios darbo apmokėjimo tvarkos patvirtinimo visiems viešąjį administravimą vykdantiems darbuotojams.
Įgyvendinus priemonę turėjo būti išspręstos trys problemos:• dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo;• dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis;• dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą vykdantiems darbuotojams (valstybės tarnautojams ir darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį).2018-06-29 priimtas Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1370, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Šiuo įstatymu pakeista valstybės tarnybos sąvoka, t. y. valstybės tarnautojais nelaikomi pareigas einantys asmenys, kurie atlieka ūkinio ir (ar) techninio pobūdžio funkcijas.2018-06-29 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 11 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-1372, kuris įsigaliojo 2019-01-01. Pagal jį numatyti viešojo administravimo subjekto struktūros pakeitimai, atsisakant struktūros padalinių – poskyrių (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas). Sudarytos sąlygos mažinti vadovaujančio personalo skaičių viešojo administravimo institucijose – atsisakyta departamento direktoriaus pavaduotojo pareigybės ir skyriaus vedėjo pavaduotojo pareigybės (išskyrus savivaldybių viešojo administravimo įstaigas).2020-05-28 priimtas Viešojo administravimo įstatymo Nr. VIII-1234 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-2987 (įsigaliojimo data – 2020-11-01). Juo patikslinta viešojo administravimo apibrėžtis ir aprėptis (vidaus administravimas nebelaikomas viešuoju administravimu), patobulinta viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo tvarka bei įtvirtinta nuostata, kad viešojo administravimo subjektų darbuotojams, kuriems yra pavesta atlikti funkcijas, tiesiogiai susijusias su šiems subjektams suteiktų viešojo administravimo įgaliojimų įgyvendinimu, arba asmenims, pretenduojantiems užimti tokias pareigas, turi būti taikomi Valstybės tarnybos įstatyme nustatyti nepriekaištingos reputacijos reikalavimai ir įstaigos vadovo nustatyti kvalifikaciniai reikalavimai, užtikrinantys tinkamą jiems pavestų funkcijų įgyvendinimą. 2020-09-30 Vyriausybės nutarimu Nr. 1064 pakeistas Pareigybių, dėl kurių rengiamas konkursas, sąrašas. Pakeitimais įtvirtinta, kad nuo 2021-01-01 viešojo sektoriaus institucijų darbuotojai, kuriems pagal pareigybės aprašymą priskirtos viešojo administravimo funkcijos, į pareigas turi būti parenkami konkurso būdu.Minėtų teisės aktų pakeitimais išspręstos dvi problemos: dėl valstybės tarnautojų, atliekančių ūkines ir (ar) technines funkcijas, statuso pakeitimo į darbuotojus, dirbančius pagal darbo sutartis, ir dėl vadovaujančiųjų darbuotojų skaičiaus mažinimo. Iš dalies išspręsta problema dėl nevienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams. Suvienodinti nepriekaištingos reputacijos, kvalifikaciniai ir priėmimo į pareigas viešo konkurso būdu reikalavimai, bet nenumatyta darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį, taikyti reikalavimus dėl pajamų ir turto deklaravimo, amžiaus ribojimo, taip pat išlieka nevienoda materialinė atsakomybė už žalą, padarytą atliekant viešojo administravimo veiklą. Vyriausybės kanceliarija 2020-07-31 raštu pateikė nuomonę, kad esamas teisinis reglamentavimas, nenumatantis visiškai vienodų reikalavimų bei atsakomybės viešąjį administravimą atliekantiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, ir valstybės tarnautojams, yra pagrįstas, nes pagal Konstitucinio Teismo doktriną (Konstitucinio Teismo 1996-01-24, 2000-05-08, 2004-12-13 nutarimai) tam tikrų asmenų kategorijų, esančių skirtingose padėtyse, atžvilgiu įstatymuose gali būti nustatytas nevienodas teisinis reguliavimas.
Parengti informacinio pobūdžio aplinkraštį ministerijoms dėl galimų sisteminės teisinio reguliavimo peržiūros apibrėžčių ir atlikimo atvejų ir jį išplatinti.
2025-02-27 vykusiame Perteklinių reikalavimų verslui šalinimo komisijos (toliau - Komisija) posėdyje ministerijoms pavesta užtikrinti, kad artimiausiu metu kiekvienoje jų pradėtų darbą sudarytos darbo grupės perteklinių reikalavimų šalinimo klausimams nagrinėti ir būtinoms priemonėms parengti; kiekvienoje ministerijoje identifikuoti 2-4 didžiausius reguliavimo naštos šaltinius (įvertinus administracinę naštą ir prisitaikymo išlaidas) ir patvirtinti priemonių, mažinančių juose naštą, planus. Komisijos posėdyje, vykusiame š. m. balandžio 28 d., aptarti biurokratijos mažinimo procesai Aplinkos, Finansų, Ekonomikos ir inovacijų ministerijose. Komisijos posėdyje, vykusiame birželio 11 d., pristatyti Energetikos, Vidaus reikalų, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijų valdymo srityse identifikuotų didžiausių reguliavimo naštos šaltinių ir priemonių, mažinančių jose naštą, planai. Atsižvelgiant į prasidėjusį ir intensyviai vykstantį perteklinių reikalavimų šalinimo iniciavimo procesą, manome, kad šiuo metu tikslingiausia - stebėti Komisijos darbą, priimamus sprendimus ir vėliau, susidarius kompleksiškesnį vaizdą, svarstyti dėl metodologinių rekomendacijų turinio ir (ar) jų tikslingumo.
Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo vertinimą.
Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (5, 7 punktai) įtvirtinta sprendimų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimas kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose, akreditacijos vykdymas.
Parengti Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo (prireikus – ir kitų įstatymų) pakeitimo projektą.
2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymu patikslintos viešojo administravimo ir viešųjų paslaugų sąvokos: viešasis administravimas – teisės aktais reglamentuota viešojo administravimo subjektų veikla, skirta teisės aktams įgyvendinti: administracinis reglamentavimas, administracinių sprendimų priėmimas, teisės aktų ir administracinių sprendimų įgyvendinimo priežiūra, administracinių paslaugų teikimas, viešųjų paslaugų teikimo administravimas; viešoji paslauga – pagal įstatymų ir (ar) viešojo administravimo subjektų nustatytus reikalavimus vykdoma šių subjektų prižiūrima veikla, kuria sukuriama valstybės ar savivaldybių garantuojama ir visuomenės nariams vienodai prieinama nauda. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.
Parengti Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą.
2020-05-28 patvirtinta Viešojo administravimo įstatymo nauja redakcija. Įstatymo 20 straipsnio 4 dalies 2 punkte, numatyta, kad viešojo administravimo subjektai įsteigti arba inicijuoti viešosios paslaugos teikėjo steigimą gali tik tais atvejais, kai atlikus konkurencingą procedūrą nėra galimybių užtikrinti, kad reikalingos kokybės viešąją paslaugą galėtų teikti jau veikiantys fiziniai ar juridiniai asmenys. Įstatymas įsigalioja 2020-11-01.
Analizuojant ataskaitų pateikimo vėlavimo priežastis, nustatyta, kad viena iš priežasčių – per vėlai iš įstaigų gaunamos sąskaitos faktūros už komunalines ir kitas ilgalaikes paslaugas, nes įstaigos šiuos dokumentus per vėlai gauna iš savo paslaugų teikėjų. Siekiant išspręsti šią problemą, įstaigos raštu informuotos, kad iki nustatyto termino negavus sąskaitų faktūrų iš paslaugų teikėjų, Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui būtų teikiama kauptinų sumų pažyma.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras atliko tarpinių finansinių ataskaitų rinkinių pateikimo klaidų analizę ir aptarė su buhalterinės apskaitos darbuotojais jos rezultatus.
Parengti Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo koncepcijos projektą.
Bus atlikta sukauptos konsolidavimo informacijos analizė, įvertintos teisingų konsoliduotų duomenų užtikrinimo alternatyvos ir priimtas sprendimas dėl efektyviausios alternatyvos įgyvendinimo.
Finansų ministro 2021-01-15 įsakymu Nr. 1K-13 buvo pakeistas finansų ministro 2011-04-19 įsakymas Nr. 1K-152 „Dėl viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų rinkinių konsolidavimo“. Pakeitime nustatyta, kad, rengiant 2021 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinius, viešojo sektoriaus subjektai, išskyrus naujus, teikdami 2021 m. duomenis, VSAKIS papildomai pateikia informaciją apie pradinius 2021 m. likučius tarpusavio operacijų derinimo grupėse ir ją detalizuoja eliminavimo duomenų įvedimo formose ir nederinamą informaciją apie pradinius likučius, kurie eliminavimo duomenų įvedimo formose susidarė dėl vykdytų su kitais viešojo sektoriaus subjektais operacijų, kurių duomenys eliminuojami nederinti. Jei teikiant informaciją būtų nesutapimų tarp 2020 m. pabaigos ir 2021 m. pradžios likučių, viešojo sektoriaus subjektai privalėtų išsiaiškinti neatitikimų priežastis ir raštu informuoti apie tai konsoliduojantį subjektą. Pastarasis, VSAKIS rengdamas konsoliduotuosius finansinių ataskaitų rinkinius, privalėtų patikrinti, ar nėra 2020 m. pabaigos ir 2021 m. laikotarpio pradžios likučių skirtumų. Jei tokių būtų, turėtų nustatyti ir paaiškinti jų atsiradimo priežastis ir, jei reikia, užregistruoti papildomus koreguojančius konsolidavimo įrašus.
Patikslinti Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančių projektų finansavimo tvarkos aprašą, patvirtintą Vyriausybės kanclerio 2018-03-20 įsakymu Nr. V-40 (su pakeitimais) – papildyti nuostata dėl įgyvendintų projektų rezultatų viešinimo.
Vyriausybės kanclerio 2019-09-23 įsakymu Nr. V-210 Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančių projektų finansavimo tvarkos aprašas papildytas 88-1 punktu, kuriame nustatyta, kad įgyvendinus einamųjų metų projektus (pasirašius visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus), informacija apie įgyvendintų projektų tikslus, eigą ir pasiektus rezultatus skelbiama Vyriausybės kanceliarijos interneto svetainėje http://lrvk.lrv.lt ne vėliau kaip iki einamųjų metų gruodžio 31 d.
VšĮ CPO LT biudžete įtraukti eilutę Ekonomikos ir inovacijų ministerijos ir pavaldžių įstaigų pirkimams pagal pavedimą.
Viešinti visą informaciją, susijusią ne tik su lėšų skyrimu projektams finansuoti, bet ir su projektų įgyvendinimu ir pasiektus įgyvendinimo rezultatus. Įgyvendinus einamųjų metų Istorinės atminties puoselėjimo projektus (pasirašius visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus), apibendrinanti informacija apie projektus ir jų pasiektus rezultatus bus paskelbta Vyriausybės kanceliarijos puslapyje www.lrvk.lt. Taip pat bus viešinama kitais informaciniais kanalais (pvz., Vyriausybės kanceliarijos socialinių tinklų paskyrose, naujienlaiškiuose ir kt.).
Vyriausybės kanceliarija, įgyvendinusi visus 2019 metų Istorinės atminties puoselėjimą įgyvendinančius projektus ir pasirašiusi visų įgyvendinamų projektų veiklų perdavimo–priėmimo aktus, Vyriausybės kanceliarijos svetainėje www.lrvk.lt iki 2019 metų pabaigos paskelbė apibendrintą informaciją apie įgyvendintus šiuos projektus, jiems skirtą finansavimą ir pasiektus rezultatus.
Sukurti biudžeto ir finansinių ataskaitų rengimo proceso (eigos) stebėsenos sistemą, įpareigojant darbuotojus, atsakingus už ataskaitų parengimą, teikti duomenis apie ataskaitų rengimo proceso eigą, grupių vadovus - kontroliuoti, kada parengiamos ir pateikiamos ataskaitos, analizuoti vėlavimo priežastis.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2020 m. kovo 4 d. įsakymu Nr. V-79 patvirtinti personalo administravimo procesų aprašai. Aprašuose nustatyti detalūs personalo administravimo funkcijų atlikimo veiksmai ir būdai, jų atlikimo terminai, apibrėžta įstaigų, kurių personalo administravimo funkcijos atliekamos centralizuotai, ir Centro atsakomybė.
Įdiegti taikomosios programinės įrangos ,,Avilys" dokumentų valdymo sistemos tobulinimus.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras įgyvendino ir toliau tęsia taikomosios programinės įrangos „@vilys“ dokumentų valdymo sistemos tobulinimo darbus. Automatinio dokumentų skirstymo sistema užtikrina, kad įstaigų atitinkamu formatu pateiktos užduotys per mažiau nei minutę automatiškai perduodamos vykdyti atsakingam darbuotojui, o jų vykdymo kontrolė – atsakingo darbuotojo tiesioginiam vadovui.
Formuojama ekspertų grupė, kuri analizuos klaidas, teiks paaiškinimus ir konsultuos, kaip jas taisyti.
Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras įdarbino 4 ekspertus, kurie konsultuos buhalterinės apskaitos, finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos taikymo klausimais.
Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, sugriežtinančio naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą
2020-11-11 parengtas ir Vyriausybei pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo projektas (Nr. XIIIP-4274(2), sugriežtinantis naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą.
Priimti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimus, sugriežtinančius naujų statinių statybos ne aukciono būdu išnuomotoje valstybinėje žemėje teisinį reguliavimą.
Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, nustatančio kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų nustatomas valstybinės žemės sklypo dydis, atsižvelgiant į jame esančio statinio eksploatavimo poreikius
Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p. nurodoma, kad Nemokumo administratorių rūmai (NAR) nustato nemokumo administratorių fizinių asmenų kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimus, suderintus su priežiūros institucija, ir pagal juos organizuoja jų kvalifikacijos kėlimo mokymus bei kontroliuoja, kaip jie kelia profesinę kvalifikaciją. NAR prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė informacijos apie jų kvalifikacijos kėlimą pateikimo ir šios informacijos vertinimo tvarką. Šio aprašo 5 ir 6 p. įtvirtinta, kad nemokumo administratorius NAR kasmet, iki sausio 31 d., turi pateikti administratoriaus kvalifikacijos kėlimo ataskaitą, parengtą pagal aprašo 1 priede pateiktą formą arba per NAR informacinę sistemą. Kartu su ataskaita turi pateikti ir pažymėjimus ar kitus dokumentus, pasirašytus juos išdavusio kvalifikacijos kėlimo renginio organizatoriaus, patvirtinančius, kad jis dalyvavo nurodytuose kvalifikacijos kėlimo renginiuose, arba jų kopijas, išskyrus mokymus, organizuotus NAR. Aprašo 10–18 p. nustatytos kvalifikacijos kėlimo vertinimo procedūros.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 13 str. nustatyta, teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu.
Muitinės departamentui atlikus muziejuje saugomų vertybių vertinimą tikrąja verte ir pateikus Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui muziejuje saugomų vertybių tikrųjų verčių sąrašą, apskaitos klaidas ištaisyti 2022 m.
Muitinės departamentas atliko Muitinės muziejuje saugomo turto inventorizaciją ir pateikė Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui su inventorizacija susijusius dokumentus. Atsižvelgdamas į pateiktus duomenis, centras atliko koregavimus apskaitoje.
Parengti ir Vyriausybei pateikti projektą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1999 m. kovo 9 d. nutarimo Nr. 260 „Dėl naudojamų kitos paskirties valstybinės žemės sklypų pardavimo ir nuomos“ pakeitimo, nustatančio laikotarpį ar kitas sąlygas, dėl kurių valstybinės žemės nenaudojimas būtų laikomas pakankamu pagrindu nutraukti valstybinės žemės nuomos sutartį
Ministro Pirmininko pavedimu ir atsižvelgiant į valstybinio audito ataskaitoje pateiktas rekomendacijas dėl Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių įgyvendinimo priemonių plano, taip pat į tai, kad 2018 m. birželio 30 d. priėmus Lietuvos Respublikos technologijų ir inovacijų įstatymą Nr. XIII-1414 Ekonomikos ir inovacijų ministerija pasiūlė parengti naują Mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros programą, Vyriausybės kanceliarija paprašė integruoti Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gaires į naują Mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros programą ir pateikti Vyriausybei reikiamų teisės aktų projektus, taip pat informuoti Valstybės kontrolę ir Vyriausybės kanceliariją apie numatomą įgyvendinimą iki 2019 m. gruodžio 31 d.
2016 m. rugsėjo 27 d. Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo Nr. XII-2654 „Dėl Lietuvos mokslo ir inovacijų politikos kaitos gairių“ (toliau – Gairės) nuostatos atspindėtos LR Vyriausybės patvirtintose Mokslo bei Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programose.Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministerijos mokslo plėtros programoje aktualizuoti 2.1., 2.2., 2.6., ir 2.7. Gairių punktai. Lietuvos Respublikos ekonomikos ir inovacijų ministerijos 2021–2030 m. Ekonomikos transformacijos ir konkurencingumo plėtros programoje aktualizuoti 2.2, 2.6. ir 2.7 Gairių punktai.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 136-138 ir 148 str. diferencijuojant pagal pažeidimų pobūdį yra reglamentuotos nemokumo administratoriams taikomos poveikio priemonės ir jų skyrimo tvarka. Įstatymo 136 str. 1 d. nustatyta, kad atlikdama nemokumo administratorių veiklos priežiūrą priežiūros institucija, nustačiusi šio įstatymo ir kitų nemokumo procesą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimų, gali priima sprendimą dėl vieno arba kelių nurodymų ir (arba) poveikio priemonės skyrimo. Vadovaujantis įstatymo 136 str. 3 d., priežiūros institucija gali skirti vieną šių priemonių: 1) įspėjimą; 2) teisės būti paskirtam nemokumo administratoriumi administruojant naujų juridinių asmenų nemokumo procesus apribojimą nuo 6 mėnesių iki 2 metų; 3) teisės administruoti nemokumo procesus panaikinimą. Įstatymo 148 str. numato, kad Nemokumo administratorių rūmų prezidiumas už pažeidimus, susijusius su nesilaikymu Nemokumo administratorių etikos kodekso ir profesinės kvalifikacijos kėlimu, gali: 1) pareikšti pastabą; 2) pavesti ištaisyti nustatytus trūkumus per nurodytą terminą; 3) pavesti papildomai kelti profesinę kvalifikaciją (nustatyti valandų skaičių ir terminą, per kurį turi būti papildomai keliama profesinė kvalifikacija); 4) pašalinti iš rūmų narių ar asocijuotų narių.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 2, 4-9, 14-16 str. įtvirtintos nuostatos, siekiant apsaugoti kreditorių interesus ir mažinti įmonių bankrotų pavėluoto inicijavimo riziką. Įstatymo 2 str. 7 d. nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas – juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Juridiniam asmeniui tapus nemokiam, įstatymo 6 str. numato prievolę juridinio asmens vadovui atlikti šiuos veiksmus: 1) nedelsiant informuoti juridinio asmens dalyvius apie juridinio asmens nemokumą ir siūlyti spręsti juridinio asmens mokumo atkūrimo klausimą; 2) nedelsiant inicijuoti nemokumo procesą; 3) ne vėliau kaip per 5 darbo dienas nuo dienos, kai tapo žinoma ar turėjo būti žinoma, kad susitarimas dėl pagalbos finansiniams sunkumams įveikti yra nevykdomas arba netinkamai vykdomas, inicijuoti nemokumo procesą. Vadovaujantis įstatymo 43, 44 ir 64 str. bus galima reikalauti juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatymo 2 str. 7 d. nustatyta, kad juridinio asmens nemokumas - juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Vadovaujantis įstatymo 17 str. 2 d. 4 p., prie juridinio asmens pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo turi būti pridedamas juridinio asmens finansinių ataskaitų rinkinys už laikotarpį nuo ataskaitinių finansinių metų pradžios iki pareiškimo teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo pateikimo dienos ir praėjusių finansinių metų finansinių ataskaitų rinkinys, jeigu jis nėra pateiktas Juridinių asmenų registro tvarkytojui.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtinto pareigojimo privalomai (tik suteikta teisė) teismui, kreditoriams ar nemokumo administratoriams įvertinti ar įmonės, kuriai keliama nemokumo byla, vadovas, įmonei tapus nemokia, nepažeidė termino, per kurį turėjo kreiptis dėl nemokumo bylos iškėlimo (įstatymo 13 str. nustatyta, kad teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti. Sprendimą apriboti asmens teisę eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu teismas priima savo iniciatyva, nemokumo administratoriaus, kreditorių susirinkimo arba kreditoriaus motyvuotu prašymu. Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais).
Pateikti Lietuvos Respublikos Seimui Įmonių restruktūrizavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 2 str. 7 d. įtvirtinta juridinio asmens nemokumo sąvoka – juridinio asmens būsena, kai juridinis asmuo laiku negali vykdyti turtinių prievolių arba juridinio asmens įsipareigojimai viršija jo turto vertę. Ši sąvoka bus taikoma, inicijuojant juridinių asmenų nemokumo (bankroto ir restruktūrizavimo) procesus.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 114 str. 3 d. numatyta, kad teismas nutraukia restruktūrizavimo bylą ir ta pačia nutartimi iškelia bankroto bylą, jeigu padaro išvadą, kad juridinis asmuo yra nemokus ir yra bent vienas šio straipsnio 1 dalyje nustatytų pagrindų (t. y. nustatytais terminais nepateikiamas restruktūrizavimo planas; 2) teismas nepatvirtina restruktūrizavimo plano; 3) nevykdomas arba netinkamai vykdomas restruktūrizavimo planas; 4) juridinis asmuo nemoka visų ar dalies mokesčių; 5) nepateikiama galutinė restruktūrizavimo ataskaita).
Konstituciniam Teismui priėmus 2020-11-03 nutarimą Nr. KT187-N15/2020 „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų, kuriais reguliuojamas tam tikrų programų, fondų arba institucijų finansavimas, nuostatų atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai“, kad teisės aktų nuostatos dėl programų, fondų ir įstaigų finansavimo pagal iš anksto teisės aktuose nustatytas mokesčių ir kitų pajamų dalis, prieštarauja Konstitucijai, Ministrės Pirmininkės pavedimu, įgyvendinant Seimo valdybos 2021-01-11 sprendimą Nr. SV-S-28, Vyriausybės kancleris 2021-01-19 raštu Nr. S-145 pavedė Aplinkos, Finansų, Kultūros, Susisiekimo ir Švietimo, mokslo ir sporto ministerijoms pagal kompetenciją parengti ir pateikti Vyriausybei teisės aktų projektus, reikalingus Konstitucinio Teismo nutarimui įgyvendinti. Vyriausybė iki 2021 m. pabaigos planavo parengti ir pateikti Seimui virš 10 įstatymų ir su jais susijusių įstatymų pakeitimus: Atliekų tvarkymo, Sporto, Sveikatos sistemos, Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų, Biudžeto sandaros, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo, Aplinkos apsaugos rėmimo programos, Miškų, Kultūros rėmimo fondo, Kino ir Nevyriausybinių organizacijų plėtros (Vyriausybės kanceliarijos 2021-02-26 raštas Nr. S-565). Vyriausybė priemonę įgyvendino iš dalies. 2021–2023 m. priimti: 1) Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 2, 5, 6, 10, 14, 18, 19, 20, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas (2021-11-04 Nr. XIV-600); 2) Atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 1, 2, 3, 3(1), 3(2), 4, 7, 11(1), 12(1), 18(2), 22, 30, 32, 33, 34, 34(1), 34(2), 34(3), 34(4), 34(7), 34(8), 34(15), 34(18), 34(23), 34(25), 34(26), 34(28), 34(31) straipsnių, šeštojo skirsnio, 5 priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 32(1) straipsniu ir antruoju(2) skirsniu įstatymas (2021-06-17 Nr. XIV-407); 3) Sporto įstatymo Nr. I-1151 pakeitimo įstatymas (2022-01-18 Nr. XIV-908); 4) Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 38(1) straipsnio pakeitimo įstatymas (2021-12-16 Nr. XIV-792); 5) Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo Nr. XI-329 pavadinimo, 2, 3, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 12(1), 13, 20 straipsnių, 1 ir 2 priedų pakeitimo ir įstatymo papildymo 12(2) straipsniu, ir penktuoju(2) skirsniu įstatymas (2021-11-18 Nr. XIV-674); 6) Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo Nr. VIII-2032 2, 8, 9 straipsnių, 3 priedo pakeitimo ir 3, 4 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas (2021-12-23 Nr. XIV-865); 7) Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo Nr. XII-717 2, 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-01-20 Nr. XIV-916); 8) Kultūros rėmimo fondo įstatymo Nr. X-1260 pripažinimo netekusiu galios įstatymas (2021-11-23 Nr. XIV-696); 9) Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo Nr. VIII-2025 pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-17069), 10) Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo Nr. VIII-1183 7 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1708); 11) Angliavandenilių išteklių mokesčio įstatymo Nr. I-2944 6 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1707); 12) Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo Nr. I-1163 6, 7, 8 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymas (2022-12-20 Nr. XIV-1751); 13) Miškų įstatymo Nr. I-671 2, 3, 7, 10(1), 12 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 10(2) straipsniu įstatymas (2023-12-14 Nr. XIV-2379). Kultūros ministerijos duomenimis, Kino įstatymo pakeitimo įstatymo projektą planuojama parengti ir pateikti jį svarstyti Seimui 2024 m. rudens sesijai. Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir stebėseną baigiame.
Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius sprendimų akreditacijos mechanizmus numatant jų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimą kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo nauja redakcija (2023-12-21 Nr. XIV-2436), kurioje įteisintas informacinių sistemų akreditacijos vykdymas (12 str. 2 d. 15 p., 23 str. 7 d.), išplėstos Informacinės visuomenės plėtros komiteto (nuo 2024-08-14 Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra) funkcijos. Akreditacijos vykdymas pavestas ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotai institucijai IVPK (2024-04-09 įsakymas Nr. 4-191). Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (26–28 punktai) įtvirtinta sprendimų atitikties nustatytoms architektūroms, standartams ir techniniams reikalavimams vertinimas kūrimo inicijavimo ir priėmimo eksploatacijai etapuose, akreditacijos vykdymas.
Priimti Vyriausybės sprendimą dėl kriterijų / principų, kuriais vadovaujantis įstaigos įtraukiamos į buhalterinės apskaitos ir (arba) personalo administravimo funkcijų centralizavimo procesą, nustatymo.
Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 126 „Dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ pakeitimo“ (įsigaliojo 2024-07-17) patvirtinti finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo kriterijai, kurie susiję su įstaigų atskaitomybe, įstaigų tipu, padaryta išimtis dėl įstaigų, kurioms keliami specialieji saugumo reikalavimai dėl bendrųjų funkcijų atlikimo, susiję su valstybės ir tarnybos paslapčių apsauga. Pagal kriterijus finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijos centralizuojamos valstybės (ne savivaldybių) biudžetinėse įstaigose (ne viešosiose įstaigose ar valstybės įmonėse), kurios finansuojamos iš valstybės biudžeto (ne iš Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto ar kt.) ir yra tiesiogiai ar netiesiogiai atskaitingos Vyriausybei (ne Seimui). Teisės akto pakeitimais atsisakyta centralizuoti tik vieną kurią iš 2 įstaigos bendrųjų funkcijų (arba tik personalo administravimo, arba tik finansinės apskaitos tvarkymo).
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigalioja 2020-01-01. Įstatyme nėra įtvirtintos pareigos (tik suteikta teisė) kreditoriams ar nemokumo administratoriams teikti reikalavimus teismui taikyti atsakomybę už pavėluotą juridinio asmens nemokumo inicijavimą (įstatymo 13 str. nustatyta, kad nemokumo administratoriaus ar kreditorių prašymu teismas turi teisę apriboti juridinio asmens vadovo teisę nuo 1 iki 5 metų eiti viešojo ir (ar) privataus juridinio asmens vadovo pareigas ar būti kolegialaus valdymo organo nariu, jeigu jis neinicijavo juridinio asmens nemokumo proceso, kai pagal šį įstatymą tą privalėjo padaryti.Įstatymo 43, 44 ir 64 str. suteikta teisė kreditoriams ar nemokumo administratoriui reikalauti iš juridinio asmens vadovo atlyginti žalą, patirtą dėl juridinio asmens valdymo organų kaltės arba kreiptis į teismą pripažinti negaliojančiais sandorius, kurie yra priešingi juridinio asmens veiklos tikslams ir galėję turėti įtakos tam, kad juridinis asmuo negali atsiskaityti su kreditoriais).
Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 142 str. 4 p. nurodoma, kad Nemokumo administratorių rūmai (NAR) nustato nemokumo administratorių fizinių asmenų kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimus, suderintus su priežiūros institucija, ir pagal juos organizuoja jų kvalifikacijos kėlimo mokymus. NAR prezidiumas 2020-10-13 patvirtino Nemokumo administratorių kvalifikacijos kėlimo mokymų turinio reikalavimų ir tvarkos aprašą, kuriame nustatė jų kvalifikacijos kėlimo reikalavimus. Šio aprašo 3.1 p. įtvirtinta, kad administratoriai privalo kryptingai ir sistemingai kelti profesinę kvalifikaciją, dalyvaudami kvalifikacijos kėlimo renginiuose (turintis teisę administruoti nemokumo procesus trumpiau negu 5 metus – 40 akad. val. per kalendorinius metus, nuo 5 iki 10 metų – 35 akad. val., nuo 10 iki 15 metų – 30 akad. val., ilgiau negu 15 metų – 24 akad. val. per kalendorinius metus). Pagal aprašo 3.2 p. ne mažiau nei 2/3 minimalios kvalifikacijos kėlimo trukmės turi būti skirta jų dalykinių (profesinių) žinių ir gebėjimų stiprinimui. Pavyzdinis dalykinių (profesinių) temų sąrašas pateikiamas NAR patvirtintoje Nemokumo administratorių kvalifikacinių egzaminų programoje. Kita dalis kvalifikacijos kėlimo renginių gali būti skirta bendrųjų gebėjimų, susijusių su administratoriaus profesine veikla, stiprinimui ir įgūdžių formavimui pagal NAR prezidiumo patvirtintas mokymų programas (bendravimo su klientais ir žiniasklaida, lyderystės ugdymui, laiko planavimui, kompiuterinio raštingumo stiprinimui ir kitų bendrųjų gebėjimų, reikalingų nemokumo administratoriaus veikloje, ugdymui).
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 21 str.1 d. nustatyta, kad restruktūrizavimo byla galėtų būti keliama, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos: juridinis asmuo turi finansinių sunkumų, yra gyvybingas, nėra likviduojamas dėl bankroto. Įstatymo projekto aiškinamajame rašte nurodyta, kad, sprendžiant klausimą dėl restruktūrizavimo bylos iškėlimo, turės būti įsitikinama juridinio asmens gyvybingumu – taip bus sudarytos prielaidos išvengti nesėkmingų restruktūrizavimo atvejų. Juridinio asmens gyvybingumas bus suprantamas kaip būsena, kai juridinis asmuo vykdo ūkinę komercinę veiklą, leisiančią jam vykdyti prievoles ateityje.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Vadovaujantis įstatymo 110 str. 1 d. terminas restruktūrizavimo plano projektui pateikti nustatytas iki 4 mėn. Pagal įstatymo 110 str. 2 ir 3 d. teismas galės pratęsti restruktūrizavimo plano projekto pateikimo teismui terminą, tačiau jis negalės viršyti 6 mėn. nuo nutarties iškelti restruktūrizavimo bylą įsiteisėjimo dienos.
Parengti ir priimti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus (nutarimų projektus pateikti Vyriausybei), užtikrinančius prievolę viešojo sektoriaus subjektams kreiptis į Vyriausybės įgaliotą instituciją dėl naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo ir atitikties vertinimo įvertinimo.
Nuo 2024-11-01 įsigaliojo Vyriausybės 2024-10-30 nutarimu Nr. 907 patvirtintas Informacinių sistemų steigimo, kūrimo, atnaujinimo, pertvarkymo ir likvidavimo tvarkos aprašas, kuriame (5, 7 punktai) įtvirtinta prievolė kreiptis į Ekonomikos ir inovacijų ministeriją ir ekonomikos ir inovacijų ministro įgaliotą instituciją, įgyvendinančią valstybės informacinių išteklių valdymo politiką dėl naujai kuriamų skaitmeninių sprendimų tikslingumo ir atitikties įvertinimo.
Kreiptis į Vidaus reikalų ministeriją dėl VšĮ CPO LT veiklos nepriskyrimo centralizuotam vidaus administravimui. Įvertinus situaciją ir gautą atsakymą, priimti sprendimus dėl tolesnių veiksmų, susijusių su rekomendacijos įgyvendinimu.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 28 str. 1 d. nustatyta, kad nuo teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos iki teismo nutarties patvirtinti restruktūrizavimo planą arba nutraukti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos draudžiama: 1) vykdyti juridinio asmens finansines prievoles, neįvykdytas iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos, įskaitant mokesčių, palūkanų ir netesybų mokėjimą; 2) išieškoti skolas iš juridinio asmens; 3) įskaityti reikalavimus, išskyrus priešpriešinius vienarūšius reikalavimus, kurie tenkina abi šias sąlygas: atsirado iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos ir toks įskaitymas galimas pagal mokesčių įstatymuose nustatytas mokesčio permokos (skirtumo) įskaitymo nuostatas; 4) skaičiuoti netesybas ir palūkanas už juridinio asmens prievoles, atsiradusias iki teismo nutarties iškelti nemokumo bylą įsiteisėjimo dienos; 5) nustatyti priverstinę hipoteką, servitutus, uzufruktą; 6) įkeisti turtą, suteikti garantiją, laiduoti ar kitais būdais užtikrinti kitų asmenų prievolių įvykdymą; 7) parduoti ar kitaip perduoti restruktūrizuojamo juridinio asmens turtą, reikalingą jo gyvybingumui išsaugoti. Vadovaujantis įstatymo 28 str. 2 d. teismas gali leisti netaikyti visų ar dalies 28 str. 1 d. nuostatų, jeigu tai palengvintų sprendimo dėl restruktūrizavimo plano priėmimą ir dėl to kreipiasi juridinis asmuo, nemokumo administratorius arba įkaito turėtojas. Ši teismo nutartis vykdoma skubiai ir gali būti skundžiama, tačiau apskundimas jos vykdymo nestabdo.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 108 str. nustatyta, kad juridinio asmens kreditoriai vykstant restruktūrizavimo procesui skirstomi į šias grupes: 1) kreditoriai, kurių reikalavimai užtikrinti įkeitimu ir (ar) hipoteka; 2) kiti kreditoriai. Įstatymo 53 str. 4 ir 7 d. nustatyta, kad restruktūrizuojant juridinį asmenį kreditorių komitete turi būti ne mažiau kaip po vieną kiekvienos kreditorių grupės atstovą. Dėl kreditorių komiteto sudarymo ir jo funkcijų nustatymo balsuojama kreditorių grupėse. Sprendimas laikomas priimtu, jeigu už jį balsuoja kiekvienos grupės kreditoriai, kurių teismo patvirtintų reikalavimų suma sudaro daugiau kaip pusę kiekvienos grupės susirinkime dalyvavusių kreditorių teismo patvirtintų reikalavimų sumos. Įstatymo 107 str. nustatyta, kad restruktūrizavimo plano projektui turi pritarti restruktūrizavimo plano paveikiami kreditoriai grupėse.Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Finansų ministerijos nuomone, siekiant įgyvendinti audito rekomendaciją, valstybės institucijos, atstovaujančios valstybei kaip kreditoriui, turėjo būti išskirtos į atskirą kreditorių grupę, atsižvelgiant į problemas, su kuriomis jos susiduria restruktūrizavimo metu dėl savo išskirtinės padėties kitų kreditorių atžvilgiu. Valstybės institucijų atstovaujamų interesų pobūdis išskirtinis tuo, kad jos atstovauja viešą interesą ir, dažniausiai, neturi pasirinkimo teisės tapti kreditoriumi ar ne. Valstybės reikalavimų vykdyti prievolę atsisakymas ar atidėjimas yra laikomas valstybės pagalba ūkio subjektams, kuri yra reglamentuojama Europos Sąjungos teisės aktų nuostatomis. Neišskyrus valstybės institucijų į atskirą kreditorių grupę, galimos situacijos, kai kiti kreditoriai nuspręs, kad valstybė turi atsisakyti savo reikalavimo ar reikalavimo mokėjimo terminą atidėti neprotingam laiko tarpui ar kita, o pagal ES teisės aktus tai bus laikoma valstybės pagalbos teikimu. Esant valstybės pagalbos teikimo reikalavimų pažeidimams Lietuvai galėtų būti taikomos atitinkamos sankcijos.Pažymėtina, kad rengiamame Juridinių asmenų nemokumo įstatymo projekte Nr. 18-2391, 108 str. 1 d. 2 p. buvo pasiūlyta į atskirą kreditorių grupę išskirti valstybės institucijas ir įstaigas, tačiau šiai nuostatai projekto derinimo metu su suinteresuotomis institucijomis nebuvo pritarta.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 103 str. 1 d. 5 p. nustatyta, kad nemokumo administratorius informuoja juridinio asmens valdymo organus, kreditorių susirinkimą apie restruktūrizavimo plano nevykdymą arba netinkamą vykdymą ir kreipiasi į teismą dėl restruktūrizavimo bylos nutraukimo. Vadovaujantis įstatymo 114 str. 1 d. 3 p. ir 3 d. teismas gali nutraukti restruktūrizavimo bylą ir ta pačia nutartimi iškelti bankroto bylą, jeigu padaro pagrįstą išvadą, kad juridinis asmuo yra nemokus.
Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 103 str. 1 d. 9 p.ir 104 str. 3 d., Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtino Juridinio asmens restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitos rengimo tvarkos aprašą. Šis aprašas nustato restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitos rengimo ir teikimo reikalavimus, kurie taikomi nemokumo administratoriams ir restruktūrizuojamo juridinio asmens valdymo organams (jeigu nemokumo administratorius nėra paskirtas), rengiantiems šias ataskaitas. Pagal aprašo 3–5 punktus nemokumo administratorius ar valdymo organo nariai restruktūrizavimo plano vykdymo ataskaitą turi parengti ne vėliau kaip per 30 k. d. po juridinio asmens praėjusio finansinio ketvirčio paskutinės dienos. Ataskaita teikiama pagal kreditorių susirinkimo patvirtintą informacijos apie nemokumo procesą, juridinio asmens finansinę būklę ir šio proceso administravimo išlaidų pagrindimo dokumentų teikimo tvarką. Jei informacijos apie nemokumo procesą, juridinio asmens finansinę būklę ir proceso administravimo išlaidų pagrindimo dokumentų teikimo tvarka nebuvo patvirtinta, nemokumo administratorius ar valdymo organai restruktūrizavimo plano ataskaitą turi pateikti elektroniniu būdu asmenims, turintiems teisę dalyvauti kreditorių susirinkimuose, išreiškusiems norą žodžiu ar raštu susipažinti, arba sudaryti tinkamas sąlygas susipažinti nemokumo administratoriaus ar valdymo organų patalpose, jei to pageidauja asmenys, turintys teisę dalyvauti kreditorių susirinkimuose. Reikalavimai ataskaitos turiniui nustatyti aprašo 8 p.
Vadovaujantis Juridinių asmenų nemokumo įstatymo 103 str. 1 d. 9 p.ir 104 str. 3 d., Audito, apskaitos, turto vertinimo ir nemokumo valdymo tarnybos prie Finansų ministerijos direktorius 2020-01-10 įsakymu Nr. V4-6 patvirtino Juridinio asmens restruktūrizavimo plano rengimo metodines rekomendacijas. Šios rekomendacijos skirtos su finansiniais sunkumais susidūrusiam juridiniam asmeniui padėti pasirengti restruktūrizavimo procesui bei tinkamai parengti juridinio asmens restruktūrizavimo planą.
Priimtas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas.
2020-06-25 Seime priimtas Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymo Nr. XI-242 90 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3144. Įstatymu nustatyti valstybinės aukštosios mokyklos investavimo į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis kriterijai: 1) investuojama į juridinius asmenis, kurie vykdys su aukštosios mokyklos vykdoma studijų ar mokslinių tyrimų ir (ar) eksperimentine plėtra susijusias veiklas; 2) aukštosios mokyklos taryba, atsižvelgdama į paskutinių metų finansinę būklę, veiklos rezultatus, užtikrindama kitų metų vykdomą studijų ir mokslinių tyrimų veiklą ir (ar) eksperimentinę plėtrą, lėšas, reikalingas investuoti į ribotos civilinės atsakomybės juridinį asmenį, yra patvirtinusi atitinkamų metų aukštosios mokyklos pajamų ir išlaidų sąmatoje. Patenkinus šiuos kriterijus aukštosios mokyklos nuosavybės teise valdomą turtą galės investuoti į ribotos civilinės atsakomybės juridinius asmenis, vadovaudamosi įstatyme įtvirtintais valstybinių aukštųjų mokyklų turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo principais. Įstatymu leidžiamas tik nuosavybė teise valdomo aukštosios mokyklos turto investavimas, o nustatyti kriterijai leis užtikrinti, kad investicijos būtų pagrįstos ir naudingos aukštosioms mokykloms ir visuomenei.
Peržiūrėti ir, jei reikia, patikslinti Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, apskaitos politiką vadovaujantis Muziejinių vertybių (eksponatų) apskaitos principais.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2023-04-14 įsakymu Nr. V-125 patvirtinta centro ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių buhalterinę apskaitą centralizuotai tvarko Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, Ilgalaikio materialiojo turto apskaitos politika, apimanti muziejinių vertybių (eksponatų) apskaitos principus.
Vyriausybės 2018-05-16 nutarimu Nr. 495 patvirtintos Viešojo sektoriaus įstaigų sistemos tobulinimo gairės ir jų įgyvendinimo veiksmų planas. Gairėse numatyta, kad valstybė ar savivaldybės galėtų dalyvauti tik tose viešosiose įstaigose, kurios vykdo viešojo administravimo veiklą, teikia viešąsias paslaugas ar atlieka kitas valstybei ar savivaldybei svarbias funkcijas. Kitais atvejais siūloma atsisakyti dalyvavimo kaip netikslingo. Pagal planą ministerijos, kitos viešųjų įstaigų savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos, įstaigos atliko viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybės, atitikties gairėms įvertinimą. Vidaus reikalų ministerija atliko šių vertinimo rezultatų apibendrinimą ir analizę, kurią pateikė Vyriausybei. Atlikę auditą „Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena“ (2021-04-06 Nr. VAE-3 ), nustatėme, kad viešųjų įstaigų vykdomų funkcijų pagrįstumas objektyviai neįvertintas. Taip nesudaromos sąlygos išgryninti jų kompetenciją, peržiūrėti paslaugų (sveikatos, švietimo, socialinių, kultūros ir kt.) teikėjų tinklą ir turinį ir nustatyti, kokias viešąsias paslaugas turėtų teikti viešosios įstaigos. Rekomendacijos stebėseną baigiame, o viešųjų įstaigų kompetencijos išgryninimo procesą toliau stebėsime minėtame audite pateikus rekomendaciją: inicijuoti, kad valstybei atstovaujančios institucijos pakartotinai atliktų valstybės įmonių ir viešųjų įstaigų atitikties gairėms vertinimus ir apie jos rezultatus informuoti Vyriausybę sprendimams priimti.
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos departamentų pareigūnų gebėjimų stiprinimas (parengti nurodymus dėl Lietuvos higienos normos HN 24:2017 „Geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimai“ geriamojo vandens programinės priežiūros reikalavimų išaiškinimo).
Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba parengė Rekomendacijas dėl Lietuvos higienos normos HN 24:2017 „Geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimai“ geriamojo vandens programinės priežiūros reikalavimų taikymo ir jas patvirtino Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2021 vasario 1 d. įsakymu Nr. B1-78.
Geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolės tobulinimas (parengti geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolės procedūrą)
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2021 m. lapkričio 30 d. įsakymu Nr. B1-933 patvirtinta Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos kokybės sistemos darbo instrukciją KT-2-2-2-D5 „Geriamojo vandens programinės priežiūros planų vykdymo kontrolė atliekant administracinį veiklos patikrinimą“
Peržiūrėti su ARSIS susijusius teisės aktus ir priimti sprendimus dėl ARSIS funkcionalumo tobulinimo.
Vykdant šią priemonę peržiūrėti teisės aktai, atlikta ARSIS funkcionalumo tobulinimo analizė. Nustatyta, kad pagal turimą programinį kodą nėra galimybės atlikti ARSIS funkcinio praplėtimo, todėl nuspręsta kurti naują stebėsenos sistemą. Atsižvelgiant į tai ir gerąsias valdymo praktikas, LRV 2023-09-20 nutarimu Nr. 746 patvirtinta Nacionalinė kibernetinio saugumo plėtros programa, kurioje numatyta veikla -Kibernetinės saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas. Priemonę laikome įgyvendinta iš dalies, stebėsenos mechanizmą vertinsime per kitų rekomendacijos priemonių įgyvendinimo būklę.
Licencijų neturintiems ūkio subjektams, pateikus prašymą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijai gauti, licencijų išdavimas ar neišdavimas.
1 ūkio subjektui (po Tarybos reikalavimo nutraukti nelicencijuotą geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą arba pateikti prašymus geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijai gauti) 2020 m. lapkričio 20 d. nutarimu Nr. O3E-1162 išduota geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo licencija Nr. L7-GVTNT-71.
Duomenų iš nelicencijuotų ūkio subjektų surinkimas, siekiant nustatyti, ar ūkio subjektas atitinka licencijuojamo geriamojo vandens tiekėjo ir (ar) nuotekų tvarkytojo sąvoką.
Valstybinė energetikos reguliavimo taryba (toliau – Taryba) informavo, kad pagal 2022 m. gruodžio 31 d. turimus tarpinius duomenis nustatyta, kad 46 geriamojo vandens tiekėjai ir (ar) nuotekų tvarkytojai galimai vykdo geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo veiklą, neturėdami geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencijų. Taryba iki šios dienos yra surinkusi informaciją apie 46 ūkio subjektų veiklą ir nustačiusi:- 9 ūkio subjektai neatitinka pagal Lietuvos Respublikos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo (toliau – Įstatymas) nuostatas licencijuojamų geriamojo vandens tiekėjų ir (ar) nuotekų tvarkytojų sąvokos ir jų vykdomai veiklai nereikalinga geriamojo vandens tiekimo ir (ar) nuotekų tvarkymo licencija;- 29 ūkio subjektai perdavė vykdomą geriamojo vandens tiekimo veiklą savivaldybei arba licencijuotam geriamojo vandens tiekėjui arba vyksta perdavimo procedūros (ūkio subjektų geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo licencijos yra papildytos 22 ūkio subjektų paslaugų teikimo teritorijomis, 1 prašymas šiuo metu nagrinėjamas Taryboje);- 8 ūkio subjektai atitinka licencijuojamo ūkio subjekto sąvoką.
Atlikti analizę dėl duomenų teikimo sutarčių į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą (ASIS) teisinio pagrindo buvimo.
Teisinis pagrindas sudaryti sutartis ir teikti duomenis į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą (ASIS) yra įstaigai išduota atitinkama licencija teikti psichikos sveikatos priežiūros paslaugas. Higienos institutas atliko sutarčių teisinio pagrindo buvimo analizę įvertinęs Valstybinės akreditavimo sveikatos priežiūrai tarnybos pateiktą informaciją apie atitinkamas licencijas teikti turinčias įstaigas.
Priimti Vyriausybės sprendimą dėl pareigybių perdavimo iš įstaigų į centrą kriterijų (proporcijų) nustatymo.
Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 126 „Dėl finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų atlikimo centralizuotai“ pakeitimo“ (įsigaliojo 2024-07-17) patvirtinti pareigybių, susijusių su finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijomis, perdavimo Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui (NBFC) kriterijai, pagal kuriuos bus nustatomas konkrečios įstaigos NBFC perduodamų pareigybių skaičius.Pagal NBFC direktoriaus patvirtintą tipinį veiksmų planą ir rekomenduojamus veiksmus, kuriuos turės atlikti įstaigos arba NBFC, rengdamiesi finansinės apskaitos tvarkymo ar personalo administravimo funkcijų centralizavimui, jų atlikimo terminus, įstaigų vadovai turės patvirtinti savo įstaigų veiksmų planus likus ne mažiau kaip 3 mėnesiams iki funkcijų atlikimo centralizuotai pradžios datos ir per 3 darbo dienas pateikti NBFC.
Siūlyti sudaryti duomenų teikimo į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą sutartis asmens sveikatos priežiūros įstaigoms, turinčioms licenciją teikti priklausomybės ligų gydymo paslaugas.
2023−2024 m. (2024-06-13 duomenimis) higienos institutas pateikė siūlymus sudaryti duomenų teikimo į Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą sutartis 70 asmens sveikatos priežiūros įstaigų, kurios turi licencijas teikti psichikos sveikatos paslaugas. Sudarytos 57 naujos duomenų teikimo sutartys su įstaigomis kurios teikia priklausomybės ligų gydymo paslaugas.
Seimas 2019-06-13 priėmė Juridinių asmenų nemokumo įstatymą Nr. XIII-2221, kuris įsigaliojo 2020-01-01. Įstatymo 17 str. nustatyti reikalavimai pareiškimui teismui dėl nemokumo bylos iškėlimo, tačiau nėra įtvirtinto reikalavimo juridinio asmens vadovui kartu su pareiškimu teismui pateikti ir įmonės turto (verslo) vertinimo ataskaitą.
Lietuvos kariuomenės vado įsakymu patvirtinti komisiją, KPKT Atrankos komisijos priimtų teigiamų sprendimų peržiūrai
Parengti ir patvirtinti Vaikų ir paauglių psichiatrijos dienos stacionaro priklausomybės ligomis sergantiems vaikams metodiką.
Šios priemonės kol kas negalima įgyvendinti, nes vadovaujantis Diagnostikos ir gydymo metodinio dokumento rengimo, taikymo ir atnaujinimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2006 m. gegužės 17 d. įsakymu Nr. V-395 (redakcija pagal 2020 m. birželio 29 d. įsakymą Nr. V-1567) (toliau – Aprašas), nuostatomis, metodiniai dokumentai turi būti grindžiami aukšto lygio moksliniais įrodymais – į metodiką įtraukiami tik tie diagnostikos, gydymo, profilaktikos, slaugos, reabilitacijos ar kiti metodai, kurie atitinka I arba II klasės įrodymų lygį (pagal Aprašo 1 priedą). Remiantis šiuo reikalavimu, Respublikinis priklausomybės ligų centras (RPLC) atliko išsamią mokslinių publikacijų ir patikimų medicinos duomenų bazių analizę (pvz., Cochrane, PubMed, NICE, APA ir kt.), siekdamas identifikuoti metodikas, kurios būtų taikytinos vaikų ir paauglių dienos stacionaro paslaugoms priklausomybės ligų kontekste ir atitiktų keliamus mokslinių įrodymų reikalavimus. Tačiau atlikta analizė parodė, kad:1. Tarptautinėje mokslinėje literatūroje nėra suformuluotų vieningų, aiškių, įrodymais grįstų metodikų, skirtų vaikų ir paauglių dienos stacionaro paslaugoms, būtent priklausomybių gydymo srityje.2. Daugelis taikomų metodų (pvz., motyvacinis interviu, kognityvinė elgesio terapija, šeimos terapija) yra vertinami kaip veiksmingi suaugusiųjų populiacijose, tačiau vaikų ir paauglių kontekste dažnai trūksta sisteminių, aukštos kokybės tyrimų, pagrindžiančių jų efektyvumą dienos stacionaro aplinkoje.3. Esami tyrimai dažniausiai apsiriboja mažais imties dydžiais, yra heterogeniški pagal taikomą intervenciją, dažnai neatitinka randomizuotų kontroliuojamų tyrimų standartų ir negali būti vertinami kaip I ar II klasės įrodymai.Dėl šių priežasčių šiuo metu nėra įmanoma parengti metodinio dokumento, atitinkančio Apraše nustatytus kriterijus. Pažymėtina, kad praktikoje dienos stacionaro paslaugos šioje srityje dažniausiai grindžiamos kompleksiniu, daugiadalykiu požiūriu, taikant įvairių intervencijų kombinacijas (pvz., psichoterapiją, psichoedukaciją, šeimos konsultacijas, socialinių įgūdžių ugdymą), kurios adaptuojamos individualiai pagal paciento poreikius. Tačiau tokios kompleksinės programos nėra standartizuotos nei nacionaliniu, nei tarptautiniu mastu ir jų veiksmingumas dažnai vertinamas tik klinikinės praktikos pagrindu, o ne pagal formalius įrodymų lygius.
Periodiškai vertinti valstybės biudžeto finansavimo VšĮ CPO LT poreikį ir dydį bei strateginiame veiklos plane nustatyti papildomus VšĮ CPO LT veiklos vertinimo rodiklius.
Sukurti ir įdiegti Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinę sistemą.
Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinė sistema (IS) sukurta ir įdiegta. 2024-12-31 pasirašytas IS priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas.
Sukurti bendrą elektroninės informacijos saugos ir kibernetinio saugumo stebėsenos sistemą:1. Parengti organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų nacionalinės stebėsenos sistemos skaitmenino sprendimo įgyvendinimo modelio sukūrimo ir įdiegimo galimybių studiją.2. Įsigyti, išvystyti ir įdiegti aparatinę ir (arba) programinę įrangą, skirtą skaitmeniniam organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų stebėsenos sprendimui įgyvendinti.3. Sukurti ir įdiegti organizacinių ir techninių saugumo reikalavimų nacionalinės stebėsenos sistemos skaitmeninį sprendimą.
Priemonė bus įgyvendinta įvykdžius RRF lėšomis finansuojamą projektą „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“. Planuojama pabaiga - 2026-04-30
Varėnos r. savivaldybė patikėjimo teise valdomus 2 garažų paskirties nekilnojamojo turto objektus (unikalūs Nr. 3895-6001-2024:0004 (37,14 kv. m) ir 3895-6001-2024:0005 (36,8 kv. m)) naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti buvo perduoti. Savivaldybės taryba 2021-02-26 sprendimu Nr. T-IX-559 „Dėl sutikimo perimti valstybės turtą Varėnos rajono savivaldybės nuosavybėn ir jo perdavimo valdyti, naudoti ir disponuoti patikėjimo teise“ (atsižvelgiant į VĮ Turto banko rekomendacijas, tikslintas 2022-05-24 sprendimu Nr. T-IX-954) sutiko perimti minėtą turtą savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybių funkcijoms įgyvendinti. 2022-11-29 sprendimu Nr. T-IX-1053 „Dėl valstybės turto pripažinimo nereikalingu naudoti valstybinėms (perduotoms) savivaldybėms funkcijoms vykdyti“ garažo boksai pripažinti nereikalingais valstybės funkcijoms įgyvendinti. Vadovaudamasis 2023-03-01 Vyriausybės nutarimu Nr. 128, VĮ Turto bankas 2023-05-10 garažo boksus (5 objektai: unikalūs Nr. 3895-6001-2024:0001-0005, bendras plotas – 194,27 kv. m) perdavė savivaldybės nuosavybėn.
Pagal identifikuotus kriterijus surinkus ir įvertinus informaciją, nustatytu periodiškumu parengti ir viešai paskelbti apibendrintą informaciją apie viešąsias įstaigas, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01). Šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyti valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai, 6, 8, 12, 15, 16, 17 straipsniuose nustatyti kokie viešųjų įstaigų duomenys bus tvarkomi Juridinių asmenų registre arba Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje. Šiame įstatyme, Juridinių asmenų registro nuostatuose bei Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemos nuostatuose nustatytas duomenų pateikimo periodiškumas ir skelbimo tvarka.Informacija apie viešąsias įstaigas, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės pradėta kaupti Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje bei skelbiama VĮ „Registrų centras“ interneto svetainėje.
Planuojama kreiptis į įstaigas, kurios yra įtraukiamos į konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinį, dėl panašaus pobūdžio apskaitos trūkumų įvertinimo ir (ar) ištaisymo (koregavimo).
Finansuoti maisto (virtuvės), tekstilės, buityje susidarančiųjų pavojingųjų atliekų rūšiuojamojo surinkimo infrastruktūros, didelių gabaritų atliekų surinkimo aikštelių tinklo plėtrą, viešinimo kampanijų, skatinančių atliekų rūšiuojamąjį surinkimą, vykdymą
Finansuoti atliekų paruošimo perdirbti ir perdirbimo infrastruktūros modernizavimą, plėtrą, naujų įrenginių, skirtų tekstilės, baldų, plastiko, kombinuotų pakuočių, biologinių, elektros ir elektroninės ir kitų atliekų diegimą.
Parengti trūkstamų įvesties duomenų, reikalingų vykdyti iš atskirų ūkio sektorių išmetamų teršalų apskaitą aukštesniu tikslumo metodu, sąrašą.
Aplinkos apsaugos agentūra parengė ir pateikė sąrašą duomenų, reikalingų į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaitai ir prognozėms rengti aukštesniu tikslumo metodu energijos gamybos, pramonės ir produktų vartojimo bei žemės ūkio sektoriuose.
Pakeisti pirkimų organizavimo, kontrolės ir priežiūros KAS tvarkos aprašą (KAS CPO centralizuotų ir viršijančių MVP vertę vykdymas; institucinės atsakomybės nustatymas).
Bendradarbiaujant su Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos parengti Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos patobulinimus, kurie užtikrintų galimybę formuoti globojamų (rūpinamų) vaikų sąrašą ne tik pagal globos (rūpybos) rūšis ir formas, bet ir išskirstyti formą „šeimoje“ pagal CK 3.264 str. 5 d. 1–3 p., taip pat formuoti laikinai globojamų (rūpinamų) vaikų sąrašą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nuo 2024 m. užtikrina centralizuotą ir vieningą Socialinės paramos informacinės sistemos (toliau - SPIS) duomenų teikimą į Valstybės duomenų agentūros (VDA) administruojamą "duomenų ežerą". Būtent "duomenų ežeras" yra numatytas kaip pagrindinė valstybės mastu analitinių, statistinių ir viešųjų ataskaitų formavimo aplinka, kurioje duomenys iš skirtingų registrų ir informacinių sistemų sujungiami, harmonizuojami ir pateikiami naudotojams. Vadovaujantis Statistinių rodiklių apie vaikus sąrašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2004 -06-08 d. nutarimu Nr. 695 "Dėl Statistinių rodiklių apie vaikus sąrašo patvirtinimo" (aktuali redakcija galiojanti nuo 2025 m. sausio 1 d.) 6.4 papunkčiu VDA yra pavesta parengti ir skelbti statistinę informaciją apie vaikų, globojamų (rūpinamų) šeimoje, skaičių, pagal atitinkamus parametrus (iš viso; pagal lytį; pagal amžiaus grupes: 0–3, 4–6, 7–9, 10–14, 15–17 metų; mieste, kaime; pagal savivaldybes; vaikų, kurių globėjais (rūpintojais) tapo asmuo, su vaiku susijęs emociniais ryšiais (ne giminaitis), kitas fizinis asmuo / šeima (ne giminaitis), kiti asmenys (giminaičiai), vaiko brolį ir (arba) seserį globojanti (rūpinanti), įvaikinusi šeima, vaiko senelis ar senelė, vaiko sesuo ar brolis, vaiko teta ar dėdė; vaikų su negalia).Atsižvelgiant į tai, kad SPIS funkcinių plėtimų dubliavimas su "duomenų ežero" sprendiniais neatitiktų informacinių sistemų optimizavimo ir efektyvaus valstybės informacinių technologijų išteklių naudojimo principų, be to, tokie pakeitimai reikalautų ir papildomų finansinių ir žmogiškųjų išteklių sistemos modifikavimui, palaikymui bei testavimui, nors analogišką informacija turėtų būti / bus skelbtina VDA - SPIS tobulinimų šiuo aspektu atsisakyta. Papildomai pažymėtina, kad Ministerija 2025 m. pradėjo viešai skelbti interaktyvią ir aktualią statistinę informaciją apie vaiko teisių apsaugą Lietuvos Respublikoje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/seima-ir-vaikai/vaiko-teisiu-apsauga/statistika-apie-vaiko-teisiu-apsauga/), kuri nuolat yra papildoma naujais aktualiais aspektais. Pažymėtina, kad 2026 m. eigoje, globos (rūpybos) tematikos švieslentę, planuojama papildyti ir globos (rūpybos) šeimoje formos išskaidymu rekomendacijoje numatytu aspektu, siekiant turėti galimybę naudoti ne vieną kartą metuose skelbiamą informaciją (ką atlieka VDA), o duomenis aktualius einamuoju momentu.
Išvystyti Kibernetinio saugumo informacinio tinklą į naujos kartos tinklą:1. Atlikti analizę ir nustatyti papildomų paslaugų poreikį kibernetinio saugumo subjektams, siekiant išplėsti Kibernetinio saugumo informacinio tinklo paslaugas ir padidinti jo prieinamumą;2. Kibernetinio saugumo subjektams suteikti prieigą prie jų infrastruktūroje įdiegtų kibernetinio saugumo priemonių generuojamų duomenų, taip subjektams suteikiant naudą ir sukuriant paskatas naudotis Kibernetinio saugumo informaciniu tinklu.
Priemonė bus įgyvendinta įvykdžius RRF lėšomis finansuojamą projektą „Kibernetinio saugumo stebėsenos sistemos sukūrimas“.Planuojama pabaiga - 2026-04-30.
Parengti teisės aktų pataisas, numatančias, kad gyventojams, kompostuojantiems namų ūkiuose susidarančias biologines atliekas, būtų skaičiuojamas mažesnis mokestis už atliekų tvarkymą
Aplinkos ministerija parengė ir Lietuvos Respublikos Vyriausybei pateikė Atliekų tvarkymo įstatymo pakeitimus, numatančius, kad gyventojams, kompostuojantiems namų ūkiuose susidarančias biologines atliekas, būtų skaičiuojamas mažesnis mokestis už atliekų tvarkymą
Patvirtinus tipinį kibernetinių incidentų valdymo planą, pateikti kibernetinio saugumo subjektams nurodymus įgyvendinti plano nuostatas ir įpareigoti juos ne vėliau kaip per 12 mėn. pasirengti kibernetinių incidentų valdymo planus.
Atnaujinus Nacionalinį kibernetinio incidentų valdymo planą (naujos redakcijos LRV nutarimas Nr. 818), jame pateiktas naujas tipinis incidentų valdymo procesas, pagal kurį subjektai per 12 mėn. nuo įtraukimo į Kibernetinio saugumo subjektų registrą, privalės pasitvirtinti savo kibernetinių incidentų valdymo planą. Šio plano tvirtinimas yra numatytas ir naujuosiuose kibernetinio saugumo reikalavimuose.
Nustatyti valstybės informacinių išteklių valdytojams ir (arba) tvarkytojams prievolę dalyvauti nacionalinėse kibernetinio saugumo pratybose.
Naujos redakcijos Kibernetinio saugumo įstatymas (patvirtintas 2024-10-18) numato privalomus periodinius mokymus (jie gali būti ir pratybų forma) ne tik kibernetinio saugumo subjektų vadovams, bet ir visam personalui. Įstatymas taip pat numato pratybas Nacionalinio kibernetinio saugumo centro identifikuotiems asmenims, kurie bus pasitelkiami valdant kibernetines krizes.
Įvertinti galimybes įpareigoti ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros valdytojus dalyvauti nacionalinėse kibernetinio saugumo pratybose.
Kartu su atsakingomis institucijomis ir (ar) socialiniais partneriais suformuoti bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo.
Sveikatos apsaugos ministerija kartu su Valstybinės ligonių kasos, Valstybinės vaistų kontrolės tarnybos, Higienos instituto, Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto atstovais suformavo bendrą požiūrį dėl informacijos apie racionalų vaistų vartojimą prieinamumo gyventojams gerinimą, informacijos prieinamumo, jos turinio ir apimties optimizavimo ir ministerijos svetainėje sukūrė puslapį, kuriame „vieno langelio principu“ patalpinta gyventojams, sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams rekomendacijos dėl racionalaus vaistų skyrimo ir vartojimo, pateikiami galiojantys gydymo aprašai, diagnostikos ir gydymo metodikos, protokolai, metodinės rekomendacijos, informacija apie racionalų antibiotikų vartojimą, informacija apie Racionalaus vaistų vartojimo skatinimo komiteto veiklą, pateikiama aktuali statistika, naudingos nuorodos, atsakymai į dažniausiai užduodamus klausimus ir kt.
Paskirti kibernetinio saugumo vadovą, atsakingą už kibernetinio saugumo atitikties ir rizikos vertinimų organizavimą ir atlikimą.
Atlikti ūkio subjektų aplinkos monitoringo sistemos efektyvumo analizę, nustatyti labai žemo duomenų patikimumo ir panaudojimo priežastis, numatyti priemones situacijai gerinti ir efektyvesniam ūkio subjektų ir valstybės išteklių naudojimui (panaikinti pridėtinės vertės nekuriančius reikalavimus, didinti duomenų patikimumą ir naudojimą ir pan.).
Aplinkos ministerija informavo, kad bendradarbiaudama su jai pavaldžiomis institucijomis (Aplinkos apsaugos agentūra ir Aplinkos apsaugos departamentu prie Aplinkos ministerijos), atliko ūkio subjektų aplinkos monitoringo sistemos efektyvumo analizę, siekiant nustatyti žemo duomenų patikimumo ir panaudojimo priežastis. Buvo atlikta LR aplinkos ministro 2009 m. rugsėjo 16 d. įsakymu Nr. D1-546 „Dėl Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“ (Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2021 m. kovo 31 d. įsakymo Nr. D1-194 redakcija) patvirtintų Ūkio subjektų monitoringo nuostatų (toliau – Nuostatų) detali peržiūra, įvertinta Aplinkos apsaugos agentūros ir Aplinkos apsaugos departamento prie Aplinkos ministerijos pateiktos informacijos dėl ūkio subjektų, turinčių prievolę rengti ūkio subjektų aplinkos monitoringo programas ir vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringą, teikti monitoringo duomenis ir monitoringo ataskaitas nustatyta tvarka atitiktis Nuostatų reikalavimams. Nuostatų III skyriuje nurodyta, kokiais atvejais ūkio subjektai privalo vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringą; VI skyriuje įtvirtinti reikalavimai vykdomų monitoringų duomenų ir informacijos rinkimui, viešinimui, saugojimui, teikimui, vertinimui ir viešinimui. Atsižvelgiant į tai, kad ne visi ūkio subjektai vykdo aplinkos monitoringą ir nustatyta tvarka teikia monitoringo duomenis bei ataskaitas, būtina sugriežtinti ūkio subjektų teikiamų monitoringo duomenų ir ataskaitų kontrolę. Siekiant pagerinti ūkio subjektų teikiamų aplinkos monitoringo duomenų ir ataskaitų surinkimą, užtikrinti kokybiškesnius ir patikimesnius tyrimų duomenis, tikslinga atnaujinti teisinį reguliavimą, įtvirtinti ūkio subjektų atsakomybę už monitoringo programų nepateikimą, monitoringo duomenų ir metinių ataskaitų nepateikimą, aplaidžiai parengtų metinių aplinkos monitoringo ataskaitų pateikimą ir akivaizdžiai neteisingų ar suklastotų monitoringo duomenų pateikimą, už ūkio subjektų monitoringo nevykdymą ir monitoringo ataskaitų neviešinimą. Analizuojant ūkio subjektų teikiamų monitoringo duomenų žemą patikimumą, buvo įvertinti teisės aktai reglamentuojantys, laboratorijų, atliekančių taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) matavimus ir tyrimus ir (ar) imančios ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti, veiklą, reikalavimus taikomiems tyrimų ir (ar) matavimų metodus. Laboratorijos, atliekančios taršos šaltinių išmetamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) matavimus ir tyrimus ir (ar) imančios ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti, turi turėti Leidimus vykdyti šią veiklą arba būti akredituotos. Reikalavimai laboratorijoms ir jų vykdomai veiklai įtvirtinti Lietuvos Respublikos aplinkos monitoringo įstatyme, Leidimų atlikti taršos šaltinių išmetamų ir (arba) išleidžiamų į aplinką teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) laboratorinius tyrimus ir (ar) matavimus, ir (ar) imti ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti išdavimo, leidimų galiojimo sustabdymo, galiojimo sustabdymo panaikinimo, leidimų galiojimo panaikinimo taisyklėse (toliau – Taisyklės) (LR aplinkos ministro 2004 m. gruodžio 30 d. įsakymas Nr. D1-711 (LR aplinkos ministro 2020 m. birželio 29 Nr. D1-386 nauja redakcija)), Nuostatų 25-26 p., Vandens, nuosėdų ir biotos cheminėje analizėje taikomiems metodams ir vandens stebėsenai (monitoringui) keliamų reikalavimų apraše II ir III skyriuje (LR aplinkos ministro 2010 m. spalio 5 d. įsakymas Nr. D1-844), Stacionarių taršos šaltinių išmetamų į aplinkos orą teršalų ir teršalų aplinkos ore ėminių laboratoriniams tyrimams atlikti ėmimo, matavimų ir tyrimų atlikimo taisyklių III skyriuje (LR aplinkos ministro 2004 m. vasario 11 d. įsakymas Nr. D1-68, LR aplinkos ministro 2020 m. balandžio 22 d. įsakymu Nr. D1-238 nauja redakcija). Nuo 2025 m. sausio 1 d. įsigaliosiančiais Aplinkos monitoringo įstatymo 11 straipsnio 2 dalies pakeitimais bus sugriežtinti reikalavimai laboratorijoms – Ūkio subjektų aplinkos monitoringo programoje numatytų į aplinką išmetamų ir (arba) išleidžiamų teršalų ir teršalų aplinkos elementuose (ore, vandenyje, dirvožemyje) laboratorinius tyrimus ir (ar) matavimus atliekančios ir (ar) ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti imančios laboratorijos turės būti akredituotos kaip atitinkančios standartą LST EN ISO/IEC 17025 konkretiems teršalams tirti, matuoti, imti ėminius laboratoriniams tyrimams atlikti. Išanalizavus Aplinkos apsaugos agentūros pateiktą informaciją apie laboratorijų, turinčių leidimus atlikti tyrimus ir (ar) matavimus, veiklos planinių patikrinimų rezultatus ir skundų skaičių dėl laboratorijų netinkamai vykdomos veiklos, Nacionalinio akreditacijos biuro internetinėje svetainėje skelbiamą viešą informaciją apie laboratorijų akreditavimo pažymėjimų panaikinimą bei teisės aktus, reglamentuojančius laboratorijų veiklą, tyrimų metodus, manytina, kad esama teisinė bazė pakankama siekiant gauti patikimus ir teisingus tyrimų rezultatus. Siekiant padidinti ūkio subjektų monitoringo duomenų panaudojimą vertinant ūkio subjektų vykdomos veiklos neigiamą poveikį aplinkai ir vykdant aplinkos apsaugos valstybinę kontrolę, tikslinga visų lygių monitoringų, įskaitant iš ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenis (poveikio aplinkai monitoringas ir išmetamų ir (ar išleidžiamų) teršalų monitoringas) duomenis teikti, kaupti ir saugoti vieningoje informacinėje sistemoje. Monitoringų duomenų kaupimas informacinėje sistemoje atsakingas institucijas leis efektyviau ir operatyviau įvertinti ūkinės veiklos poveikį aplinkai, savalaikiai užkirsti kelią aplinkos taršai ir išvengti neigiamo poveikio aplinkai.
Rekomendacijos priemonė įgyvendinta. Nauja strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistema sudaro formalias prielaidas rezultatyviai įgyvendinti valstybės pažangą. Seimas 2020 m. priėmė Strateginio valdymo įstatymą (2020-06-25 Nr. XIII-3096; 2021-12-23 įstatymo Nr. XIII-3096 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-836), Vyriausybė 2021 m. patvirtino jo nuostatas įgyvendinančią Strateginio valdymo metodiką (2021-04-28 nutarimas Nr. 292), kurioje nustatyta stebėsenos, atsiskaitymo už rezultatus ir pažangos vertinimo tvarka. Kartu priimti Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai (2020-06-25 įstatymo Nr. I-430 2, 5, 8, 17, 18, 32 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 14(1) straipsniu įstatymas Nr. XIII-3109, 2021-11-04 įstatymo Nr. I-430 2, 5, 6, 10, 14, 18, 19, 20, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-600, 2021-12-23 įstatymo Nr. I-430 3, 35 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo Nr. XIII-3309 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIV-842, 2023-12-14 įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2325), kurių pagrindu numatyta, kad tam tikrų metų biudžeto patvirtinimo įstatyme kiekvieniems 3 biudžetiniams metams nurodomi valstybės veiklos srityse siekiami pagrindiniai Nacionaliniame pažangos plane nustatyti pažangos uždaviniai, jų stebėsenos rodikliai, šių rodiklių artimiausio paskesnio laikotarpio faktinės reikšmės ir nustatomos tam tikrais metais siektinos rodiklių reikšmės, kurių atitinkamoje valstybės veiklos srityje siekia ministerijos ir ministrų valdymo sričių įstaigos, kurios yra asignavimų valdytojos, jeigu tai neprieštarauja jų veiklą reglamentuojantiems įstatymams. 2023-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas (2020-10-01 įstatymo Nr. X-1212 pakeitimo įstatymas Nr. XIII-3308, 2021-12-23 įstatymo Nr. X-1212 22-1 ir 32-1 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIV-854, 2021-12-23 įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIV-840): naujos nuostatos leis veiklos rezultatus susieti su finansiniais duomenimis – valstybės metinių ataskaitų rinkinio sudėtis papildyta valstybės pažangos ataskaita. Atsiskaitymas už pasiektą pažangą atliekamas Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo nustatyta tvarka. Valstybės pažangos ataskaita buvo parengta už 2023 m., tačiau Valstybės kontrolei vertinti įstatymo nustatytu laiku nebuvo pateikta. 2024 m. atlikto audito „Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai“ ir vertinimo „Pastebėjimai dėl 2023 m. valstybės pažangos ataskaitos“ rezultatai parodė, kad dar trūksta veiksmų įvertinti suplanuotiems valstybės pažangos tikslams ir juos suderinti su finansinėmis galimybėmis, valstybės pažangos ataskaita kol kas sistemiškai nerodo šalies pažangos, stinga informacijos apie valstybės biudžeto asignavimų panaudojimą. Tolimesnius pokyčius dėl valstybės pažangos ataskaitos kokybės vertinsime atlikdami valstybės metinių ataskaitų rinkinio finansinį auditą ir teiktos rekomendacijos „Nacionaliniame pažangos plane siekiant sąsajų tarp nustatomos siekiamos pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse ir valstybės finansinių galimybių, nustatyti Nacionalinio pažangos plano rengimo (plano apimties, rodiklių nustatymo ir pasirinkimo) principus“ įgyvendinimo stebėseną.
Atlikti papildomą analizę dėl CPO statuso suteikimo kitoms KAS PO.
Vadovaujantis Vyriausybės 2021-12-15 nutarimu Nr. 1074 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn“ Akmenės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti perduotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir VĮ Turto banko patikėjimo teise valdomas nekilnojamasis turtas (NT) (2021-12-31 turto perdavimo ir priėmimo aktas Nr. TPP-168/21-A5-225: dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 3296-9000-1015, 310,36 kv. m) ir dalis pastato – garažo (unikalus Nr. 3296-9000-1037, 37,18 kv. m, esantys L. Petravičiaus a. 2, Naujoje Akmenėje).savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms, nurodytoms Vietos savivaldos įstatymo 6 straipsnio 12, 43 ir 44 p., įgyvendinti. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-07-05 nutarimu Nr. 555 „Dėl valstybės turto perdavimo Akmenės rajono savivaldybės nuosavybėn“, VĮ Turto bankas 2023-08-03 Valstybės turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo nuosavybės teise, perdavimo ir priėmimo aktu Nr. 23-A5-120/TPP-67 ir 2023-08-04 aktu Nr. A13-4/TPP-68 perdavė Akmenės r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti valstybės NT (dalis administracinio pastato (unikalus Nr. 3296-9000-1015, dalies plotas 165,74 ir 280,79 kv. m); 206/1000 dalis kitų inžinerinių statinių-kiemo statinių (unikalus Nr. 3296-9000-1059); garažo pastatas (unikalus Nr. 3296-9000-1048, bendras plotas – 164,56 kv. m).
Parengti pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas (sveikatos apsaugos ministro 2014-07-16 įsakymas Nr. V-815).
Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-09 įsakymu Nr. V-22 pakeitus Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašą (2000-12-14 įsakymas Nr. 728) 10 priede (įsigalioja 2024-04-01) patvirtinti tipiniai vaikų raidos sutrikimų diagnostikos, gydymo ir stebėjimo protokolai, metodikos. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikos, įgyvendindamos ES struktūrinių fondų projektą Nr. 08.4.2-ESFA-V-622-01-0009 „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“ parengė 27 suplanuotas metodikas, skirtas specialistams, dirbantiems su psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turinčiais bei rizikos grupių vaikais ir 10 suplanuotų metodikų, skirtų psichikos sveikatos priežiūroje dirbantiems specialistams.
Vadovaujantis Vyriausybės 2023-05-31 nutarimu Nr. 419, Skuodo r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškajai savivaldybės funkcijai įgyvendinti perduotas administracinis pastatas (unik. Nr. 7595-9002-0016, 147,05 kv. m) ir garažo pastatas (unik. Nr. 7595-9002-0027, 50,7 kv. m) (2024-01-24 priėmimo-perdavimo aktas Nr. A13-1/2024-01-25 Nr. R5-124).
Parengti rekomendacijas dėl specialistų, teikiančių vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas, darbo krūvio.
Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-19 įsakymu Nr. V-22 pakeistas Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas (2000-12-14 įsakymas Nr. 728). Naujos redakcijos Apraše peržiūrėtas Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugas teikiančių specialistų darbo krūvis. Teikiant ambulatorines ankstyvosios reabilitacijos paslaugas kiekvieno komandos nario darbo krūvis per mėnesį turi būti ne mažesnis kaip 0,25 etato (gali būti įdarbinami keli darbuotojai) ir numatyta plėtra - nuo 2024 m. balandžio 1 d. darbo krūvis ne mažesnis kaip 0,5 etato.
Įvertinti galimybę keisti Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatyme numatytą reguliavimą dėl teisme bylose dėl žalos pacientų sveikatai atlyginimo atstovaujančios institucijos ir reikiamas nuostatas įtraukti į rengiamą Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo projektą ir (ar) jo lydimuosius įstatymų projektus.
Informacijos paskelbimas pasirinktu būdu ir apimtimi.
Atnaujinti Bendrovės vidinius veiklos valdymo dokumentus, reglamentuojančius infrastruktūros projektų įgyvendinimą.
2024 m. gruodžio 5 d. Bendrovės vadovo patvirtintas naujas standartas „Investicinių objektų valdymo standartas” (toliau – Standartas). Šis Standartas taikomas: -įgyvendinant Bendrovės investicinius planus (Bendrovės ilgalaikė strategija, 10 m. investicinis planas (toliau – 10 MIP), objektų 3-mečiai planai, objektų 1-mečiai planai) ir neplanines investicijas laikantis visų išorės ir vidinių teisės aktų nuostatų;-įgyvendinant Bendrovės patvirtintuose standartuose, elektros skirstomojo tinklo technologinės plėtros (2022 m. gruodžio 16 d.) ir gamtinių dujų infrastruktūros (tinklo) vystymo (2023 m. rugsėjo 26 d. ), keliamus elektros energijos ir gamtinių dujų skirstomųjų tinklų patikimumo ir kokybės tikslus ekonomiškai ir technologiškai efektyviausiu būdu.
Parengti ir patvirtinti Vyriausybės 2014-04-23 nutarimo Nr. 370 „Dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašo patvirtinimo“ keitimo projektą, nustatant išimtį sutarčių pasirašymui, vadovaujantis paslaugų poreikio vertinimu.
Parengti ir patvirtinti Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus įsakymu ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizės tvarką, sukurti Aplinkos apsaugos agentūroje šių duomenų analizei reikalingus institucinius pajėgumus ir gebėjimus.
Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus 2024-12-27 įsakymas AV-269 "DĖL ŪKIO SUBJEKTŲ APLINKOS ORO KOKYBEI IR TARŠOS ŠALTINIŲ IŠMETAMŲ TERŠALŲ (APLINKOSORO) MONITORINGO DUOMENŲ ANALIZĖS TVARKOS APRAŠO PATVIRTINIMO".Ūkio subjektų monitoringo ataskaitų analizė bus atliekama esamais instituciniais pajėgumais iš vidinių resursų. Įvertinus ankstesniais metais gautų ataskaitų skaičių ir laiką, reikalingą vienai ataskaitai įvertinti, visų ataskaitų įvertinimas vidutiniškai truks 410 val. arba apie 51 d.d., t.y. atlikti ataskaitų analizei reikės 2-2,5 pareigybių.
Atnaujinti pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės gaires.
Atnaujintos ir 2024-07-01 paskelbtos (Viešųjų pirkimų tarnybos tinklapyje) Viešųjų pirkimų ir pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės rekomendacijos kartu su pirkimų vykdytojams rekomenduojamu naudotis Viešųjų pirkimų/pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašu.
Atlikti elektroninio deklaravimo skatinimo galimybių analizę.
Įgyvendinant rekomendaciją, atliktas tyrimas dėl Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano Intervencinių priemonių, susijusių su tiesioginėmis išmokomis, savarankiško paraiškos (toliau – paraiška) pateikimo skatinimo priemonių nustatymo. Pateiktos rekomendacijos dėl priemonių, kurios skatintų pareiškėjus teikti paraiškas savarankiškai. Tyrimo rekomendacijos įgyvendinamos rengiantis 2025 m. pasėlių deklaravimui: rengiant teisės aktus, planuojant, organizuojant ir vykdant mokymus bei viešinimo veiksmus, tobulinant Paraiškų priėmimo informacinę sistemą (PPIS).
Apsvarstyti galiojančio šilumos kainų reguliavimo modelio keitimo ar tobulinimo alternatyvas ir atsižvelgiant į tai pakeisti atitinkamus teisės aktus.
2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriuo įtvirtinti nauji šilumos kainodaros principai. Valstybinei energetikos reguliavimo tarybai (VERT) bus pavesta nustatyti ne konkretų centralizuotų šilumos tinklų tarifą, bet leistiną pajamų lygį centralizuotų šilumos tinklų įmonei (analogiškai kaip gamtinių ir elektros reguliuojamų tarifų srityse). Metinį centralizuotų šilumos tinklų tarifą turės perskaičiuoti pačios centralizuotų šilumos tinklų įmonės pagal VERT nustatytą metodiką. Jeigu tarifo pokytis bus mažesnis ar didesnis 10 proc., pareigą nustatyti tarifą turės VERT.
Parengti energetikos ministro įsakymą „Dėl šilumos ūkio valdymo perdavimo sutarčių vertinimo ir išvadų teikimo tvarkos patvirtinimo“.
2023 m. balandžio 6 d. priimtas Šilumos ūkio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo naujais straipsniais įstatymas Nr. XIV-1876, kuriame nustatomas šilumos ūkio valdymo perdavimo mechanizmas. Įstatymu nustatyta, kad savivaldybės institucija, vadovaudamasi Koncesijų įstatymu, Viešųjų pirkimų įstatymu ar Pirkimų, atliekamų vandentvarkos, energetikos, transporto ar pašto paslaugų srities perkančiųjų subjektų, įstatymu, sudaro šilumos ūkio valdymo perdavimo sutartį. Savivaldybės institucija, planuodama sudaryti šilumos ūkio valdymo perdavimo sutartis ir rengdama šilumos ūkio valdymo perdavimo dokumentus, atsižvelgia į Nacionaliniame pažangos plane, Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje nustatytas strategines kryptis, tikslus, uždavinius ir įgyvendinimo priemones.
Atlikti viešųjų pirkimų vidaus kontrolės vertinimo vidaus auditą kitose (Valstybės kontrolės nepatikrintose) Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigose, išanalizavus pastebėtus trūkumus, pateikti atitinkamas rekomendacijas įstaigoms.
Kultūros ministerija atliko viešųjų pirkimų vidaus kontrolės vertinimo vidaus auditą kitose 37 Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigose bei parengė audito ataskaitą (2024-10-23 Nr. VA-3), kuri apima rekomendacijas atitinkamoms įstaigoms.
Patvirtinti centralizuotų perkamų objektų įtraukimo į sąrašą kriterijus ir tvarką.
Parengti Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimo projektą.
Rengiant pagrindines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo metodikas, pasitelkti universitetus, mokslininkus, vaikų raidos sutrikimų paslaugas teikiančias įstaigas, įvertinti vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų poreikį.
Papildytas Sveikatos netolygumų mažinimo Lietuvoje 2014-2023 m. veiksmų planas (ministro 2017-11-28 įsakymu Nr. V-1350), numatant priemonę „<...> identifikuoti šalies mastu vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų poreikį ir atsižvelgiant į tai inicijuoti trūkstamų vaikų raidos sutrikimų diagnostikos testų kūrimą arba įsigijimą ir jų pritaikymą naudoti Lietuvoje“. Tuo tikslu pasitelktos Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikos, kurios vykdo Europos Sąjungos lėšomis finansuojamą projektą „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės gerinimas psichikos, elgesio ar raidos sutrikimų turintiems bei rizikos grupių vaikams“. Sveikatos apsaugos ministro 2023-01-09 įsakymu Nr. V-22 patvirtintas naujos redakcijos Vaikų raidos sutrikimų ankstyvosios reabilitacijos paslaugų teikimo ir jų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas, kuris įsigaliojo 2023-04-01. Šio aprašo 10 priede nurodytos tipinės vaikų raidos sutrikimų diagnostikos, gydymo ir stebėjimo metodikos, kurios turi būti taikomos ambulatorines vaikų raidos sutrikimų diagnostikos ir gydymo paslaugas teikiančiose asmens sveikatos priežiūros įstaigose (įsigalios 2024-04-01). Metodinių dokumentų rengimo Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikose planuotas įgyvendinimo terminas 2023-08-31.
Rengiant Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministerijos 2025–2027 metų strateginio veiklos plano projektą, peržiūrėti Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos stebėsenos rodiklius ir įtraukti rodiklį, užtikrinantį, kad 30 dienų ekspertinių išvadų parengimo terminas būtų skaičiuojamas nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties medžiagos (įskaitant papildomą) gavimo dienos.
Sveikatos apsaugos ministerija 2024-11-14 raštu Nr. 10-3726 pateikė LRV derinti Sveikatos apsaugos ministerijos 2025-2027 m. strateginio veiklos plano projektą, kuriame numatytas Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rodiklis "Iki 30 d. (vidutiniškai) nuo teismo sprendimo arba ikiteisminio tyrimo pareigūno ar prokuroro užduoties ir kitos tyrimui reikalingos, įskaitant papildomą, medžiagos gavimo dienos atliktų ekspertinių tyrimų dalis (procentai) VTPT" reikšmės 2025 m.-69,0; 2026- 71,0; 2027-73,0.
Specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo tvarkos apraše nustatyti kriterijus, pagal kuriuos Socialinių paslaugų priežiūros departamentas galėtų įvertinti SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumą.
Kiekybinių bei kokybinių rodiklių sąrašas ir atsiskaitymo tvarka numatyta SKPC veiklos aprašo, patvirtinto 2023 m. gegužės 9 d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-296 „Dėl Specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir Pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo”, 22-23(1) punktuose. SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumo kriterijai ir jų naudojimo tvarka patvirtinta SKPC veiklos apraše, vadovaujantis 2024 m. birželio 20 d. socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu Nr. A1-416 „Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023 m. gegužės 9 d. įsakymo Nr. A1-296 „Dėl specializuotos kompleksinės pagalbos smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems asmenims ar smurtą artimoje aplinkoje patyrusiems asmenims teikimo bei ekspertinio vertinimo dėl sprendimo skirti apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje orderį ar jo neskirti tvarkos aprašo ir pavyzdinių specializuotos kompleksinės pagalbos centrų vidaus taisyklių, kuriose reglamentuojamas keitimasis asmens duomenimis, susijusiais su smurtu artimoje aplinkoje, tarp specializuotos kompleksinės pagalbos centrų ir institucijų bei įstaigų, vykdančių veiklą apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje, pagalbos ir paslaugų teikimo srityse patvirtinimo“ pakeitimo”. Įvertinus esamą situaciją, SKPC teikiamos pagalbos veiksmingumą vertins ne Socialinių paslaugų priežiūros departamentas, o SADM Centralizuotas vidaus audito skyrius, nes pastarasis turi daugiau reikalingų kompetencijų ir patirties atliekant tokio pobūdžio vertinimus.
Atlikti Privalomąjį sveikatos draudimo fondą administruojančių įstaigų valdymo, vykdomų funkcijų analizę ir, atsižvelgiant į analizės rezultatus, priimti sprendimus dėl Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų vykdomos veiklos (funkcijų) optimizavimo, įskaitant tik vienos sutarties su kiekviena asmens sveikatos priežiūros įstaiga sudarymą, ir fondą administruojančių įstaigų optimalios pertvarkos alternatyvų, įvertinant ir įstaigų reorganizavimo galimybes.
2020 m. Sveikatos apsaugos ministerija parengė Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 7, 91, 121, 15, 17, 18, 20, 21, 23, 26, 261, 262, 27, 28, 29, 30, 31, 36 straipsnių, V skyriaus pakeitimo ir 32, 33, 34, 35 straipsnių, VI skyriaus pripažinimo netekusiais galios projektą (2020-06-11 Nr. XIIIP-4827(2)), kuriuo siekiama sudaryti teisines prielaidas Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) veiklai optimizuoti, valdymo struktūrai konsoliduoti, šiuo metu veikiančioms fondo administravimo įstaigoms – Valstybinei ligonių kasai (VLK) ir penkioms teritorinėms ligonių kasoms (TLK) – sujungti į vieną juridinį asmenį; taip pat tikslinti nuostatas, reglamentuojančias sutarčių su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis (ASPĮ) sudarymą (atsižvelgiant į sutarčių sudarymo centralizavimą). Seimo organizuotas ekspertinio vertinimo pirkimas dėl fondą administruojančių įstaigų optimalios pertvarkos alternatyvų, įvertinant ir įstaigų reorganizavimo galimybes, neįvyko. Įstatymo projektas grąžintas Vyriausybei tobulinti.Nuo 2020-09-01 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. V-1563 patvirtintos naujos Teritorinių ligonių kasų ir asmens sveikatos priežiūros įstaigų sutarčių sudarymo tvarkos aprašo nuostatos ir 2021 m. asmens sveikatos priežiūros įstaigos (išskyrus įstaigas, teikiančias pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugas) sudarė vieną sutartį su teritorine liginių kasa, kurios veiklos zonoje yra ASPĮ buveinė ir paslaugas įstaiga galės teikti visiems gyventojams. Teisės aktu reglamentuota lovos funkcionavimo rodiklio reikšmė (sveikatos apsaugos ministro 2019-10-08 įsakymas Nr. V-1020), priimti teisinio reglamentavimo pakeitimai, pagal kuriuos sutartinės sumos brangiųjų tyrimų ir procedūrų išlaidoms apmokėti planuojamos centralizuotai VLK (2020-10-28, Nr. V-2393), nustatytas PSDF biudžeto lėšų paskirstymas ASPĮ potencialiems donorams paruošti (2020-12-11, Nr. V-2912). Vadovaujantis VLK direktoriaus 2021-12-03 įsakymu Nr. 1K-363 „Dėl teritorinėms ligonių kasoms numatomų lėšų sumų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms nustatymo“, 2022 m. visose TLK sprendimai dėl lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms paskirstymo asmens sveikatos priežiūros įstaigoms priimami remiantis vienoda tvarka „Lėšų kompensuojamiesiems vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms apimčių nustatymo metodika“ (sutarčių su ASPĮ sudarymo ir vykdymo tvarkos aprašo, patvirtinto Kauno TLK direktoriaus 2021-06-30 įsakymu Nr. 1-106, 5 priedas).Siekiant sudaryti teisines prielaidas PSDF veiklai optimizuoti ir efektyvinti, PSD valdymo struktūrai konsoliduoti, administravimui supaprastinti, tobulinti PSD sistemos valdymą, patikslinti ASPĮ, vaistinių ir kitų ūkio subjektų, sudariusių sutartis su Valstybine ligonių kasa ar teritorine ligonių kasa, teises ir pareigas ir reglamentuoti šių subjektų veiklos priežiūrą, aiškiai nustatyti iš PSDF biudžeto apmokamų paslaugų apimtį ir struktūrą, parengtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 7, 9(1), 18, 20, 26(1), 26(2), 27, 28, 29, 31, 36 straipsnių, V, VI skyrių pakeitimo, įstatymo papildymo 34(1) straipsniu ir 32, 33, 34, 35 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas (2023-06-22 Nr. XIVP-2944), kuriuo, numatomas VLK ir teritorinių ligonių kasų sujungimas į vieną juridinį asmenį, VLK teisių ir pareigų patikslinimas.
Patvirtinti UAB „Offshore wind farm 1“ patikrinimo ataskaitą.
Parengta turto būklės vertinimo atlikimo tvarka ar metodika pagal kurią kasmet būtų atliekamas valdytino turto būklės vertinimas ir remiantis jo rezultatais būtų planuojami remonto ar atnaujinimo darbai.
2025 m. gruodžio 23 d. Valstybės įmonės Turto bankas generalinio direktoriaus įsakymu Nr. P1-391 „Dėl Valstybės įmonės Turto banko valdomų nekilnojamojo turto objektų būklės vertinimo metodikos patvirtinimo“ patvirtinta VĮ Turto banko valdomų nekilnojamojo turto objektų būklės vertinimo metodika, kuri reglamentuoja valdomų pastatų techninės būklės įvertinimą vizualinės apžiūros būdu, siekiant planuoti priežiūros, remonto ar atnaujinimo priemones.
Pagal patvirtintus kriterijus peržiūrėti ir patikslinti Centralizuotai perkamų objektų sąrašą.
Atsižvelgiant į analizės rezultatus identifikuoti rekomendacijos įgyvendinimo alternatyvas ir, pasirinkus rekomendacijos įgyvendinimo būdą, teikti pasiūlymus keisti teisės aktus.
2021-01-05 įsakymu Nr. I-1 patvirtintos mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje“ koncepcija ir elektroninių nusikaltimų srityje besispecializuojančių pareigūnų mokymų programos „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Bendrųjų gebėjimų stiprinimas“, „Nusikaltimai elektroninėje erdvėje. Specializuotų gebėjimų stiprinimas“. Koncepcija ir joje numatytomis mokymų programomis siekiama sustiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ugdyti pagrindines ir privalomas specialiąsias specializuotų Generalinės prokuratūros prokurorų, jų padėjėjų ir ikiteisminio tyrimo pareigūnų, dirbančių su nusikaltimais elektroninėje erdvėje, kompetencijas. Mokymus pagal 2021-2030 m. Teisingumo sistemos plėtros programos pažangos priemonę planuojama įgyvendinti iki 2025 m.
Patalpų būklės vertinimo tvarkoje, numatyti duomenų apie prokuratūros valdomą nekilnojamąjį turtą rinkimo tvarką, duomenų apimtį, atsakingus asmenis, periodiškumą.
Vidutinio laikotarpio veiksmai ir priemonės: atsižvelgiant į savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūros rezultatus, inicijuoti, parengti ir pateikti Vyriausybei pokyčiams reikalingų įstatymų, reglamentuojančių savivaldybių vykdomas funkcijas, pakeitimų projektai.
Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra bei neparengti pokyčiams reikalingų įstatymų, reglamentuojančių savivaldybių vykdomas funkcijas, pakeitimų projektai.
Pavesti ministerijoms įvertinti savo ir reguliavimo sričiai priskirtų įstaigų ir įmonių veikloje turto arba verslo vertinimo rezultatų (pagal Lietuvos Respublikos turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymą parengtų turto arba verslo vertinimo ataskaitų) naudojamo atvejus ir pagal poreikį numatyti, kad teisės aktuose, reglamentuojančiuose šiuos atvejus, prieš turto arba verslo vertinimo rezultatų pagrindu priimant sprendimus, būtų nustatyta pareiga kreiptis į Turto vertinimo priežiūros tarnybą jos išvadai gauti. Prireikus teisės aktų projektus pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei.
Parengti metodines gaires, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso.
Neparengtos metodinės gairės, pagal kurias konsoliduotos priežiūros institucijos įvertintų savo veiklos pokyčius iki ir po konsolidavimo proceso.
Atnaujinti darbo krūvio nustatymo tvarką (kokybės sistemos darbo instrukcija PŽ-1-1-D2)
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. gruodžio 16 d. įsakymu Nr. B1-1212 patvirtintas „Dėl kokybės sistemos darbo instrukcijos PŽ-1-1-D2 „Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos priežiūros departamento pareigūnų, vykdančių ūkio subjektų veiklos priežiūrą, darbo krūvio vertinimas“ , kuriame aprašyti VMVT Priežiūros departamento pareigūnų, vykdančių ūkio subjektų veiklos priežiūrą, darbo krūvio vertinimo principai, pateikta darbo krūvio skaičiavimo metodika.
Parengti duomenimis pagrįstą viešųjų pirkimų modelio kaštų ir naudos analizę.
Parengti su valstybės bei išteklių fondų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio ir Vyriausybės rengiamos veiklos ataskaitos pateikimo Seimui terminais susijusių teisės aktų pakeitimų projektus.
2020-10-01 priimti Garantijų darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam ir ilgalaikio darbo išmokų ir Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymų pakeitimai, nustatantys naujus Garantinio ir Ilgalaikio darbo išmokų fondų sąmatų rengimo principus.Lėšų sąmatų projektus ir ataskaitų rinkinius nuo 2023 m. planuota rengti taikant kaupimo principą ir teikti Seimui tvirtinti kartu su atitinkamų metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektu (anksčiau sąmatos buvo rengiamos taikant pinigų apskaitos principą ir tvirtinamos atitinkamų metų Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių įstatyme). Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo Nr. X-1212 1 ir 2 st. pakeitimo įstatymu (2021-12-23 Nr. XIV-840) jo įsigaliojimas ir taikymas atidėtas metams – iki 2023-01-01. Naujos įstatymo nuostatos bus taikomos 2024 metų ir vėlesnių ataskaitinių laikotarpių išteklių fondų ataskaitų rinkiniams. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė ir 2022 m. pateikė Vyriausybei svarstyti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo Nr. IX-547 pakeitimo įstatymo projektą (teisės aktų paketas). Vyriausybė 2023-04-12 nutarimu Nr. 262 pritarė šiam projektui ir pateikė jį svarstyti Seimui (2023-04-17 įstatymo projekto Nr. XIVP-2636). Įstatymas priimtas 2023-05-23 Nr. XIV-1966. Įstatyme nustatytos bendros valstybės socialiniams fondams – Valstybinio socialinio draudimo fondui, Garantiniam fondui ir Ilgalaikio darbo išmokų fondui – jų biudžetų planavimo, sudarymo, tvirtinimo ir vykdymo pagrindinės nuostatos. Įgyvendinant naujas Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo nuostatas, socialinės apsaugos ir darbo ministro 2023-07-13 įsakymu Nr. A1-461 patvirtintos Valstybės socialinių fondų biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklės, VSDF valdybos direktoriaus įsakymais patvirtinti naujos redakcijos Valstybės socialinių fondų biudžetų planavimo tvarkos aprašai (2023-06-30 įsakymu Nr. V-273) bei Valstybės socialinių fondų biudžetų klasifikacijos ir papildomos lentelės (2023-07-10 įsakymu Nr. V-291). Vadovaujantis šiemet įsigaliojusiomis Valstybės socialinių fondų biudžetų sandaros įstatymo nuostatomis visų minėtų fondų 2024 metų biudžetai sudaryti taikant kaupimo principą ir patvirtinti vienu Valstybės socialinių fondų biudžetų 2024 metų rodiklių patvirtinimo įstatymu (2023-11-21 įstatymas Nr. XIV-2273).
Priėmus Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo Nr. IX-1253 pakeitimo įstatymą, bus atnaujinti įgyvendinantieji teisės aktai, reglamentuojantys vidaus kontrolę.
Atsižvelgiant į naujos redakcijos Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymą, įsigaliojusį nuo 2020-01-01, finansų ministro 2020-06-29 įsakymu Nr. 1K-195 patvirtintas Vidaus kontrolės įgyvendinimo viešajame juridiniame asmenyje tvarkos aprašas. Be to, Vyriausybės 2020-07-01 nutarimu Nr. 741 patikslintos Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo nuostatos. Reikšmingų pokyčių teisės aktuose dėl atsakomybių paskirstymo už vidaus kontrolės funkcijas nėra. Patikslinimai susiję su Finansų valdymo ir apskaitos posistemį naudojančių ir prie jo pereinančių viešojo sektoriaus subjektų apskaitos organizavimo ir atsakomybės už juos dalykais. Finansų ministerija kasmet atlieka iš viešųjų juridinių asmenų (VJA) gautos informacijos apie vidaus kontrolės įgyvendinimą analizę, parengia apžvalgą ir pasiūlymus dėl vidaus kontrolės įgyvendinimo VJA tobulinimo. Taip pat 2023 m. įdiegė bendrą informacinę sistemą buhalterinei apskaitai tvarkyti (FABIS). Iki 2024-12-31 Finansų ministerija planuoja parengti ir pateikti Vyriausybei 2018-05-23 nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ naujos redakcijos projektą, kurio įsigaliojimas leistų sustyguoti vidaus kontrolės procesus ir finansinės apskaitos dokumentų pateikimą apskaitą tvarkančiam asmeniui. Priemonę laikysime įgyvendinta, kai minėto teisės akto nauja redakcija bus priimta.
Pasvalio r. savivaldybė pripažino netinkamais (negalimais) naudoti savivaldybės patikėjimo teise valdomą valstybei nuosavybės teise priklausantį nekilnojamąjį turtą (NT): ūkinį pastatą (unikalus Nr. 6796-2001-6032, 27 kv. m), kiemo statinį – šulinį (unikalus Nr. 6796-2001-6054), esančius Vilniaus g. 20, Joniškėlio m. Vadovaujantis Vyriausybės 2023-10-30 nutarimu Nr. 830 „Dėl valstybės nekilnojamojo turto nurašymo“ minėtas NT išregistruotas iš Nekilnojamojo turto Registro.
Imtis veiksmų užtikrinančių, kad valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms įgyvendinti skirtas valstybės nekilnojamas turtas būtų naudojamas pagal paskirtį - žemės ūkio funkcijoms vykdyti.
Vilniaus r. savivaldybei teikti pastebėjimai dėl 2 nekilnojamojo turto (NT) objektų naudojimo – administracinės paskirties patalpų, esančių Rinktinės g. 50, Vilniuje (unikalus Nr. 1097-0017-4010:0002 (dalis 9226/328576)) ir gaisrinės pastate esančių gyvenamųjų patalpų, adresu Mokyklos g. 13, Mostiškių k., Vilniaus r. (unikalus Nr. 4400-0369-7290). Visos administracinės paskirties patalpos nuo 2020-08-21 yra naudojamos pagal paskirtį žemės ūkio funkcijoms vykdyti (patalpose dirba Vilniaus r. savivaldybės administracijos Žemės ūkio skyriaus specialistai). Gaisrinės patalpose esančios gyvenamosios patalpos yra reikalingos priešgaisrinės saugos funkcijoms vykdyti, kurias suremontavus (2024 m.) bus įrengta ugniagesiams fizinio pasirengimo salė ir teorinio pasirengimo klasė.
Parengti ir patvirtinti Tarnybos tinklų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo valdymo planą.
Tauragės r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 3 nekilnojamojo turto (NT) objektus, kuriuos naudojo ne toms funkcijoms, kurioms įgyvendinti NT buvo perduotas. Savivaldybės taryba 2021-02-17 sprendimu Nr. 1-45 „Dėl sutikimo perimti Tauragės rajono savivaldybės nuosavybėn valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomą nekilnojamąjį turtą“ sutiko perimti Tauragėje esantį valstybės turtą (dalį pastato-administracinių patalpų Respublikos g. 2 (unikalus Nr. 7796-7003-0010, 471 kv. m) ir administracinį pastatą Prezidento g. 7 (unikalus Nr. 7793-5002-8052, 335,69 kv. m)), kuris naudojamas savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms vykdyti. Savivaldybės taryba 2021-05-26 sprendimu Nr. 1-186 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto pripažinimo nereikalingu“ (2021-07-28 savivaldybės tarybos sprendimas Nr. 1-236 „Dėl valstybei nuosavybės teise priklausančio ir Tauragės rajono savivaldybės patikėjimo teise valdomo nekilnojamojo turto pripažinimo nereikalingu“ pakeitimo“) pripažino administracines patalpas Bažnyčių g. 20-4, Tauragėje (unikalus Nr. 7796-8000-2010:0004, 94,78 kv. m), nereikalingomis valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti, o kitą minėtą turtą – nereikalingu valstybės funkcijoms vykdyti. Vyriausybės 2022-02-09 nutarimu Nr. 100 minėti objektai perduoti Tauragės r. savivaldybės nuosavybėn, nuosavybės teisė 2022-03-04 įregistruota Nekilnojamojo turto registre. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-12-07 nutarimu Nr. 1209, patalpos, esančios Bažnyčių g. 20-4, 2023-02-28 perdavimo-priėmimo aktu Nr. 29-36/23-A6-25 perduotos VĮ Turto bankui patikėjimo teise valdyti, naudoti ir disponuoti.
Atliekant apklausą dėl vartotojų pasitenkinimo indekso nustatymo, į apklausą įtraukti klausimus ūkio subjektams (įskaitant klausimus, susijusius su verslo naujokų konsultavimu) dėl VMVT vykdomų prevencinių priemonių naudingumo.
2024 m. atlikta vartotojų (asmenų) pasitenkinimo VMVT teikiamomis paslaugomis apklausa. Vienas iš atliktos apklausos tikslų – įvertinti ūkio subjektų, įskaitant verslo naujokų, pateiktus atsiliepimus apie VMVT jiems suteikiamas paslaugas ir jos vykdomas prevencines priemones, siekiant didinti teikiamų paslaugų efektyvumą ir gerinti prevencinių priemonių veiksmingumą.
Įdiegus bendrą buhalterinės apskaitos informacinę sistemą užtikrinti standartizuotų apskaitos procesų taikymą įstaigose, kurių apskaita šiuo metu yra tvarkoma centralizuotai.
2023-08-25 baigto įgyvendinti projekto „Bendros informacinės sistemos valstybės įstaigų buhalterinei apskaitai tvarkyti sukūrimas“ metu buvo įdiegtas Valstybės biudžeto, apskaitos ir mokėjimų sistemos Viešojo sektoriaus finansinės apskaitos bendrasis posistemis (FABIS), naudojamas visuose viešojo sektoriaus subjektuose, kurių finansinė apskaita tvarkoma centralizuotai. FABIS naudojimo taisyklėse, patvirtintose finansų ministro 2006-04-06 įsakymu Nr. 1K-152, reglamentuojami ir privalomi taikyti FABIS standartiniai finansinės apskaitos bei susiję procesai (2023-08-29 įsakymo Nr. 1K-303 redakcija).
Atlikti visuomenės nuomonės tyrimą smurto prieš vaikus tema, siekiant išsiaiškinti visuomenės nuomonės pokytį ir gebėjimą atpažinti smurtines situacijas.
Nuo 2021 m. Valstybinė vaiko teisių ir įvaikinimo tarnyba kasmet atlieka visuomenės nuomonės tyrimą, kuriuo metu siekia išsiaiškinti smurto supratimo ir tolerancijos lygį visuomenėje. Kasmet atliekamas visuomenės nuomonės tyrimas parodė, kad per pastaruosius 2 metus žmonių, linkusių vaikams taikyti fizines bausmes sumažėjo 5 proc. (nuo 50 proc. Iki 45 proc.). Kalbant apie konkrečius pavyzdžius, kas yra laikoma smurtu, pokytis dar didesnis. Pavyzdžiui 2021 m. į klausimą „Ar ausies nusukimas vaikui už nepaklusnumą yra smurtas?“ 47 proc. Respondentų teigė, kad tai nėra smurtas arba buvo neapsisprendę, tuo tarpu 2023 m. lapkričio 17-29 d. atlikto tyrimo duomenimis taip manančių sumažėjo iki 35 proc. Tai rodo, kad smurto atpažįstamumas ir netoleravimas visuomenėje auga. Taip pat visuomenės nuomonės tyrimas parodė, kad žmonės itin vertina didėjantį Tarnybos viešumą, 2021, 2022 ir 2023 m. respondentai tai įvertino kaip didžiausią teigiamą įstaigos pokytį (augimas nuo 13 iki 22 proc. per 2 metus).
Kartu su kompetentingomis institucijomis peržiūrėti ir iš naujo įvertinti Sveikatos draudimo įstatyme įtvirtintą privalomojo sveikatos draudimo draudiminio įvykio apibrėžimą ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo (toliau - PSDF) biudžeto lėšomis apmokamos sveikatos priežiūros bei valstybės biudžeto PSDF biudžetui deleguotų funkcijų atitiktį draudiminio įvykio apibrėžimui.
Sudaryta darbo grupė peržiūrėjo apmokestinimo privalomojo sveikatos draudimo įmokomis tvarką, Sveikatos apsaugos ministerijai parengė siūlymus dėl jos tobulinimo. 2020-02-11 parengtas Sveikatos draudimo įstatymo projektas (Nr. 19-15810(2)), tačiau jį derinant iš suinteresuotų institucijų gauta daug esminių pastabų, todėl Sveikatos apsaugos ministerija šių nuostatų atsisakė (2020-04-23 Nr. 19-15810(4)). 2021-02-11 parengtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 6, 8 15, 23 ir 30 straipsnių pakeitimo projektas (Nr. 21-19614), kuriame numatytas valstybės biudžeto lėšų valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti atskyrimas nuo Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF). Po derinimo su suinteresuotomis institucijomis projektas buvo taisytas ir parengtas patikslintas Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (2022-12-12 Nr. XIVP-2341). Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija. Jeigu einamaisiais metais valstybės biudžeto asignavimų valstybės funkcijoms finansuoti neužtenka, laikinai jų nenutrūkstamam vykdymui užtikrinti gali būti skiriamos PSDF biudžeto einamųjų metų viršplaninės pajamos arba PSDF biudžeto rezervo rizikos valdymo dalies lėšos, kurios ne vėliau kaip per dvejus metus turi būti kompensuotos valstybės biudžeto lėšomis.
Patikslinti Miško sanitarinės apsaugos taisykles: aiškiau reglamentuoti didelio masto ligų ir kenkėjų pažeidimų atvejus.
Siekiant aiškiau reglamentuoti didelio masto ligų ir kenkėjų pažeidimų atvejus, priimtas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. kovo 20 d. įsakymas Nr. D1-79 ,,Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2007 m. balandžio 11 d. įsakymo Nr. D1-204 ,,Dėl Miško sanitarinės apsaugos taisyklių patvirtinimo" pakeitimo". Įsakymas paskelbtas https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/5f4b6360c6e511edac36f416a198a714
Patikslinti Žemės ūkio ministro 2013 m. gruodžio 23 d. įsakymą Nr. 3D-893 „Dėl Žemės ūkio ministerijos valdymo sričiai priskirtų įstaigų ir kitų valstybės biudžeto lėšas gaunančių subjektų, kurie dalyvauja įgyvendinant Žemės ūkio ministerijos strateginį veiklos planą (n–n+2)-aisiais metais, metinių veiklos planų ir ataskaitų“, užtikrinant, kad atsakingi padaliniai, nurodyti žemės ūkio ministro įsakyme, atliktų ŽŪM pavaldžių įstaigų veiklos planų ir veiklos ataskaitų turinio atitikties vertinimą, ir jų apibendrinti pastebėjimai ir pasiūlymai būtų pateikti įstaigoms.
Žemės ūkio ministro 2024-04-16 įsakymu Nr. 3D-298 ,,Dėl Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2013-12-23 įsakymu Nr. 3D-893 „Dėl Žemės ūkio ministerijos valdymo sričiai priskirtų įstaigų ir kitų valstybės biudžeto lėšas gaunančių subjektų, kurie dalyvauja įgyvendinant Žemės ūkio ministerijos strateginį veiklos planą (n–n+2)-aisiais metais, metinių veiklos planų ir ataskaitų“ pakeitimo“ patikslintos nuostatos numatant, kad Turto ir viešųjų pirkimų skyrius surenka Įstaigų parengtus veiklos planų projektus ir veiklos ataskaitas ir parengia ministerijos kanclerio pavedimą atsakingiems padaliniams dėl įstaigų veiklos planų ir ataskaitų vertinimo.
Modifikuoti Didžiosios knygos datų nustatymo taisykles MAIS, kad DK datos nustatymas būtų pagal apskaitos periodą.
Siekiant, kad Didžiosios knygos (DK) datos nustatymas būtų pagal apskaitos periodą, MAIS buvo įdiegti papildomi reikalavimai dėl įplaukų gretinimo. Tam, kad gauta įplauka būtų sugretinama su prievole, turi būti tenkinami šie reikalavimai: bendra įplaukos įskaitymų (gretinimų) suma negali viršyti įplaukos sumos bet kuriai DK datai; įplaukų gretinimams priskiriama DK data turi būti ne ankstesnė, nei prievolės sukūrimo data.
Ištirti aplinkybes, kodėl išeitinės išmokos ir kompensacijos atleidžiamiems darbuotojams buvo apskaičiuotos neteisingai.
Žuvininkystės tarnyba ištyrė aplinkybes, dėl kurių išmokos atleistiems darbuotojams buvo apskaičiuotos neteisingai (2018-11-16 išvada Nr. R23/2018-7), ir, remdamasi teismų praktika, išsiuntė pranešimus atleistiems darbuotojams dėl permokėtų lėšų grąžinimo. Permokėtas sumas gera valia Žuvininkystės tarnybai grąžino tik dalis atleistų darbuotojų. Atleistų darbuotojų grąžintą sumą sudaro 1087,35 Eur. Siekdama teisinėmis priemonėmis sugrąžinti permokėtas ir negrąžintas sumas, Žuvininkystės tarnyba inicijavo teisminį procesą prieš permokėtas sumas gavusius ir jų negrąžinusius darbuotojus dėl permokėtų sumų grąžinimo. Teismas netenkino Žuvininkystės tarnybos ieškinio prašymo. Siekdama išieškoti padarytą žalą ir vadovaudamasi Darbo kodekso 151 straipsniu ir 153 straipsnio 1 dalimi, Žuvininkystės tarnyba su neteisingai išmokas atleistiems darbuotojams apskaičiavusia darbuotoja sudarė susitarimą dėl darbuotojos padarytos žalos atlyginimo, pagal kurį iki 2023-04-30 išskaičiuota 2457,00 Eur. Iš viso Žuvininkystės tarnybai yra grąžinta 3544,35 Eur atleistiems darbuotojams permokėtos sumos.
Tęsti procesą, nustatant tarpines užduotis atskiroms valdymo sritims. Įvertinti, kas stabdo optimizavimo procesus ir svarstyti motyvacinių mechanizmų, skatinančių viešojo sektoriaus subjektus ir jų vadovus, pasiekiančius geriausių rezultatų optimizavimo procesuose, įdiegimą.
2017-10-04 Vyriausybei nusprendus konsoliduoti valstybės biudžetinių įstaigų finansinės apskaitos funkciją, šis procesas pradėtas 2018 m. (Vyriausybės 2018-02-07 nutarimas Nr. 126) ir atliekamas etapais. 2018-02-15 įsteigtas Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras, atsakingas už bendrųjų funkcijų konsolidavimą viešajame sektoriuje. Atsižvelgiant į įstaigų reorganizavimą, Vyriausybės 2024-07-10 nutarimu Nr. 588 pakoreguotas finansinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimo grafikas ir atnaujintas įstaigų sąrašas, kuriame apskaitos funkcijų konsolidavimą numatyta baigti 2027 m. III ketv.Vyriausybei tęsiant vykdomas viešojo sektoriaus optimizavimo iniciatyvas, palaipsniui mažinamas įstaigų, taigi ir konsolidavimo procese dalyvaujančių viešojo sektoriaus subjektų, kuriems yra pareiga rengti atskirus finansinių ataskaitų rinkinius, skaičius. Visgi, subjektų, rengiančių finansines ataskaitas pagal Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus, skaičius ateityje didės dėl viešojo sektoriaus subjektų aprėpties praplėtimo iki valdžios sektoriaus (įgyvendinant Finansų ministerijai teiktą rekomendaciją).Siekdami efektyvesnio centralizavimo, 2022 m. atlikę auditą „Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas“ centrui ir Finansų ministerijai teikėme rekomendacijas nustatyti įstaigų centralizavimo kriterijus, sukurti trūkstamas ir patobulinti turimas informacines sistemas, užtikrinti žmogiškųjų išteklių kompetencijas funkcijoms vykdyti (rekomendacijos dar nėra įgyvendintos). Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos yra susiję, šios rekomendacijos priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir tolimesnę stebėseną tęsiame atlikdami minėto audito rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Remiantis Finansų valdymo ir apskaitos informacinės sistemos įrašų skaičiumi, parengti ir patvirtinti buhalterinės apskaitos darbuotojų darbo krūvių pagal vykdomas funkcijas matavimo aprašą.
Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro direktoriaus 2023-07-13 įsakymu Nr. V-244 patvirtintas Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro Finansinės apskaitos departamento darbuotojų, atliekančių finansinės apskaitos tvarkymo funkcijas, darbo krūvio matavimo tvarkos aprašas.
Priemonė nebeaktuali, kadangi veiksmų planas nebus rengiamas.
Pavesti VMVT parengti ir perduoti NMA rizikos vertinimo kriterijus.
Žemės ūkio ministerija 2023-05-25 raštu Nr. 2D-1376(11.22E) prašė VMVT parengti siūlymus dėl rizikos vertinimo kriterijų, kurie galėtų būti analizuojami kompleksinės paramos atrankose bei paramos sąlygų – žemės ūkio veiklos valdymo reikalavimų bei geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimų, taikomų nuo 2023 metų, atrankose.VMVT 2023-06-21 raštu Nr. B6-(1.19 Mr)-1723 pateikė ŽŪM ir NMA rizikos vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų atrenkami patikrai vietoje ūkio subjektai (pareiškėjai).
Analizės pagrindu priimti sprendimus dėl modelio tikslinimo.
Kasmet, rengiant Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos pavaldžių bendrojo ugdymo mokyklų programų sąmatas, pateikti joms informaciją apie skiriamas mokymo lėšas, apskaičiuotas, vadovaujantis Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimu Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“.
Informacija apie Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos pavaldžioms bendrojo ugdymo mokykloms apskaičiuotas mokymo lėšas vadovaujantis Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašu, patvirtintu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. liepos 11 d. nutarimu Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ paskelbta ŠMSM puslapyje: https://smsm.lrv.lt/public/canonical/1747139812/6619/Detal%C5%ABs%20duomenys%20(%C5%A0VIS)%20apie%20mokymo%20l%C4%97%C5%A1as%20valstybin%C4%97ms%20mokykloms%202025%20m..xlsx
Atlikti analizę dėl galimybės Europos Sąjungos socialinės apsaugos duomenų mainų informacinėje sistemoje (EDMIS) kaupiamos informacijos apie mokėtinas / gautinas sumas ir tarpusavio atsiskaitymo terminus perdavimo į FVAIS, sukuriant sąsają tarp šių dviejų sistemų.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2022-10-06 įsakymu Nr. 1K-296 (su pakeitimais) sudaryta darbo grupė atliko analizę ir nustatė PSDF biudžeto išlaidų straipsnius, pagal kuriuos iš Europos Sąjungos, Europos ekonominės erdvės šalių narių ir Šveicarijos Konfederacijos gautinomis lėšomis už šių šalių apdraustiesiems suteiktas sveikatos priežiūros paslaugas Lietuvoje galėtų būti kompensuojamos PSDF biudžeto sąnaudos. Darbo grupė 2022-11-25 pateikė VLK Informacinių technologijų departamentui pasiūlymus ir užsakymą sukurti įrankį, kuriame būtų galimybė FVAIS suformuoti duomenis pagal teritorinių ligonių kasų išlaidų straipsnius, pasinaudojus informacinės sistemos SVEIDRA DANAVIP posisteme, arba kurti naują informacinę sistemą. 2023-06-16 Apskaitos skyrius tarnybiniu raštu Nr. 15K-137 patikslino užsakymą, kad IS duomenimis būtų galimybė nustatyti skolos padengimo / atidėjimo terminas, būtinas sumų grupavimui į ilgalaikes ir trumpalaikes.
Parengti dokumentą, kuriame būtų aiškiai apibrėžta bendra VĮ Registrų centro IT architektūra, susidedanti iš veiklos procesų, informacijos, duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnių.
Siekiant struktūrizuoti valstybės reikšmės registrų ir informacinių sistemų veiklos procesus, informacijos ir duomenų, taikomųjų programų ir technologijų architektūros sluoksnius, 2023 m. II pusm. sukurta bendra IT architektūra, kuri atvaizduoja visų Registro centro tvarkomų valstybės informacinių išteklių tarpusavio ryšius, parodo tvarkomų valstybės informacinių išteklių mastą, sudaro galimybę priimti pagrįstus sprendimus dėl šių išteklių tvarkymo ir plėtros. Taip pat, pažymėtina, kad 2022-12-31 buvo patvirtintas ir paskelbtas procesas Valdyti IT architektūrą.
Įpareigoti NMA išanalizuoti VMVT pateiktus rizikos vertinimo kriterijus ir priimti sprendimą dėl galimybių juos įtraukti į rizikos analizę.
Žemės ūkio ministerija informavo, kad vadovaujantis Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos 2023 m. birželio 21 d. raštu Nr. BR5.2-12104 (toliau - VMVT raštas) 2024 m. birželio 20 d. bendradarbiavimo sutartyje Nr. TP11-16 tarp Nacionalinės mokėjimo agentūros prie Žemės ūkio ministerijos (toliau - NMA) ir Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos patvirtinti rizikos kriterijai, kuriuos NMA įtraukia į rizikos analizę kompleksinės paramos ir paramos sąlygų reikalavimų patikroms (9 priedas) ir susietosios pajamų paramos už gyvulius patikroms (16 priedas). Atitinkamai papildytas ir vidinis NMA procedūros aprašas, reglamentuojantis plotinių, gyvulių ir investicinių paramos priemonių atrankų atlikimą, o informacinėje sistemoje sukurti nauji rizikos kriterijai. Vadovaujantis VMVT raštu NMA Kontrolės departamento direktoriaus tarnybiniu pranešimu Nr. TPR-1044 patvirtintuose atrankos normatyvuose nauji rizikos kriterijai jau naudoti ir atliekant susietosios pajamų paramos už gyvulius atranką istorinių duomenų pagrindu 2024 m. vasario 27 d., taip pat vadovaujantis NMA Kontrolės departamento direktoriaus tarnybiniu pranešimu Nr. TPR-1065 patvirtintuose atrankos normatyvuose dalis naujų rizikos kriterijų jau naudoti atliekant ir atranką paramos sąlygų reikalavimų kontrolei istorinių duomenų pagrindu 2024 m. vasario 29 d., o likusi dalis bus naudojama kuomet įprastai bus atliekamos atrankos paramos sąlygų reikalavimų kontrolei iš einamaisiais metais pateiktų paraiškų.
Kriminalinės žvalgybos vykdymas ir ikiteisminio tyrimo efektyvumo gerinimas: neužimtų pareigybių komplektavimas.
Nuo 2020 m. pradėtas kriminalinę žvalgybą ir ikiteisminius tyrimus vykdančių pareigūnų pareigybių komplektavimas, tačiau dėl šias kompetencijas turinčių pretendentų stokos ir darbuotojų kaitos liko neužimtos 3 pareigybės. Pažymėtina, kad 2023-12-19 priimti Vidaus tarnybos statuto pakeitimai (XIVP-3172(2)), siekiant nustatyti didesnį pareigūnų darbo užmokesčio sistemos lankstumą, orientaciją į veiklos rezultatus, priemones, kurios pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus.
Patobulinti Švietimo valdymo informacinę sistemą peržiūrėjus Pedagogų ir Studentų registrų teikiamų duomenų pagrįstumą ir jų panaudojimą vertinant mokslo ir studijų institucijas, užtikrinant, kad aukštosios mokyklos šiuos duomenis teiktų į registrus.
Ministerija informavo, kad siekiant, kad aukštosios mokyklos Studentų registrui pateiktų kuo daugiau švietimo stebėsenai aktualių duomenų, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos siūlymu Nacionalinė švietimo agentūra (NŠA) Studentų registre papildė privalomos suvesti informacijos laukų sąrašą.Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. gruodžio 29 d. įsakymu Nr. V-2009 patvirtintas Mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo, valstybės biudžeto skatinamojo finansavimo už studijų veiklos pasiekimus lėšų paskirstymo mokslo ir studijų institucijoms, duomenų, kurių reikia siekiant atlikti studijų veiklos pasiekimų vertinimus, teikimo ir mokslo ir studijų institucijų studijų veiklos pasiekimų vertinimo kriterijų svorio koeficientų nustatymo tvarkos aprašas, kuriame numatyta pagal duomenis iš valstybinių registrų atlikti studijų pasiekimų vertinimą. Tai tiesiogiai skatina aukštąsias mokyklas Pedagogų ir Studentų registrams teikti korektišką ir savalaikę informaciją.Studijų kokybės vertinimo centro prašymu buvo papildyta Studentų registro duomenų apimtis užsienio studentų atžvilgiu, konkrečiai apie aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus. Įvedus šiuos duomenis į eksploataciją nuo kitų metų ketinama stebėti Studentų registro duomenis ir aukštųjų mokyklų priimamus pripažinimo sprendimus, tuo pačiu bus galima stebėti ar aukštosios mokyklos Studentų registrui pateikia užsienio studentų duomenis.Studijų kokybės vertinimo centras pradėjo diskusijas su NŠA dėl bendro projekto GovTech teikimo, siekiant sukurti interaktyvią, analitinę-informacinę aukštųjų mokyklų duomenų platformą. Duomenys iš valstybės registrų būtų naudojami ir išoriniam/vidiniam kokybės užtikrinimui bei vertinimui. Kaip numatyta Aukštųjų mokyklų išorinio vertinimo ir akreditavimo apraše (ŠMSM 2019 m. gruodžio 19 d. įsakymas Nr. V-1529), duomenys iš valstybinių registrų yra teikiami užsienio ekspertams aukštosios mokyklos veiklos vertinimo metu. Tai skatina aukštąsias mokyklas suvesti į registrus aktualią informaciją apie aukštąją mokyklą.
Parengti teisės aktų projektus, numatančius, kad sveikatos priežiūros, atitinkančios privalomojo sveikatos draudimo draudiminio įvykio apibrėžimą, išlaidos būtų apmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis, sukauptomis iš sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios - kito šaltinio lėšomis.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Valstybės biudžeto lėšų apskaita vedama atskirai nuo PSDF biudžeto lėšų, o už valstybės funkcijų vykdymą numatyta veiklos sąnaudų kompensacija. Jeigu einamaisiais metais valstybės biudžeto asignavimų valstybės funkcijoms finansuoti neužtenka, laikinai jų nenutrūkstamam vykdymui užtikrinti gali būti skiriamos PSDF biudžeto einamųjų metų viršplaninės pajamos arba PSDF biudžeto rezervo rizikos valdymo dalies lėšos, kurios ne vėliau kaip per dvejus metus turi būti kompensuotos valstybės biudžeto lėšomis.
Parengti teisinio reglamentavimo pakeitimus, kad socialinė parama būtų finansuojama kitomis nei privalomojo sveikatos draudimo įmokos lėšomis, užtikrinant mažas pajamas gaunančių gyventojų išlaidų vaistams sumažinimą ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo apmokamų odontologijos paslaugų apimties padidinimo.
Nuo 2024-01-01 įsigaliojo Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 2, 5, 6, 8, 9, 9-1, 10, 12, 12-1, 15, 17, 21, 22, 23, 26, 30, 43 str. II sk. pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 3-1 straipsniu įstatymas (2023-05-11 Nr. XIV-1942), kuriame patikslintas draudiminio įvykio apibrėžimas, aiškiai reglamentuota apdraustiesiems teikiama sveikatos priežiūra, finansuojama Privalomojo sveikatos draudimo fondo (PSDF) biudžeto lėšomis, siejant ją su draudiminiu įvykiu. Nustatyta, kad draudiminį įvykį atitinkančios išlaidos apmokamos PSDF biudžeto lėšomis, sukauptomis iš privalomojo sveikatos draudimo įmokų, o neatitinkančios – valstybės biudžeto lėšomis, skirtomis Valstybinei ligonių kasai valstybės deleguotoms funkcijoms vykdyti. Atsižvelgiant į tai, rekomendacijos priemonė laikoma įgyvendinta.
Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus nustatant teisinius pagrindus teritorinėms ligonių kasoms atsižvelgiant į asmens sveikatos priežiūros įstaigų teikiamų paslaugų kokybės vertinimo rezultatus priimti sprendimus dėl iš PSDF biudžeto kompensuojamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų apmokėjimo sutarčių (ne)sudarymo.
2024-06-25 priimtas Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 4, 6, 7, 8, 9, 9-1, 9-2, 11, 12-1, 14, 18, 20, 23, 26, 26-1, 26-2, 27, 28, 30, 31 straipsnių, V ir VI skyrių pakeitimo bei 32, 33, 34, 35 ir 36 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymas Nr. XIV-2789. Pakeitus 26 str., nustatomos Valstybinės ligonių kasos sutarčių sudarymo su asmens sveikatos priežiūros įstaigomis sąlygos (tarp jų įstaigoms – teikti asmens sveikatos priežiūros paslaugas (dėl kurių pageidaujama sudaryti sutartis), atitinkančias šių paslaugų teikimo kokybės reikalavimus) ir įstatymo papildyme 31(1) str. nustatoma galimybė Valstybinės ligonių kasos direktoriui sustabdyti ar nutraukti sutartis su įstaigomis dėl tų asmens sveikatos priežiūros paslaugų, dėl kurių sustabdytas ar panaikintas licencijos asmens sveikatos priežiūros veiklai galiojimas. Įstatymo pakeitimai įsigalioja nuo 2025-07-01. Priemonę laikome įgyvendinta iš dalies, nes kriterijus, taikomus atitinkamoms asmens sveikatos priežiūros paslaugoms, dėl kurių sudaroma sutartis, detalizuoti, kriterijų reikšmes ir vertinimo pagal šiuos kriterijus tvarką nustatyti turi Vyriausybė - įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai turėtų būti priimti iki 2025-06-30.
Sudaryti darbo grupę, kuriai pavesti išanalizuoti ir pateikti siūlymus dėl visų paslaugų rūšių apmokėjimo susiejimo su paslaugų kokybe (nustatytais kokybiniais rodikliais) galimų sąlygų ar būdų. Parengti teisės aktų projektus.
Valstybinės ligonių kasos direktorius sudarė darbo grupę pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų gerų darbo rezultatų rodiklių skaičiavimo metodikai parengti (2021-03-08 įsakymas Nr. 1K-82). Sveikatos apsaugos ministro 2021-12-17 įsakymu Nr. V-2869 pakeistas Pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimo ir šių paslaugų išlaidų apmokėjimo tvarkos aprašas (2005-12-05 įsakymas Nr. V-943 ). Šeimos medicinos politikos grupėje priimti sprendimai periodiškai peržiūrėti gerus darbo rezultatus ir juos keisti ir tobulinti, atsižvelgiant į jų aktualumą.Nauja redakcija išdėstytas sveikatos apsaugos ministro 2012-11-29 įsakymas Nr. V-1073 „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų, teikiančių stacionarines asmens sveikatos priežiūros paslaugas, veiklos kokybės ir veiklos efektyvumo vertinimo rodiklių sąrašų ir šių rodiklių duomenų suvestinių formų patvirtinimo“ (nauja redakcija galioja nuo 2023-04-25). Apskaičiuoti rodiklių rezultatai pristatyti įstaigų atstovams 2023-06-07. VLK 2023 m. pradėjo įgyvendinti Švieslentės projektą: 2024–2025 m. numatoma sukurti galimybę automatizuotu būdu viešai publikuoti sveikatos priežiūros paslaugų kokybės rodiklių rinkinius. Visi sveikatos priežiūros paslaugų kokybės vertinimo rodikliai bus pateikti vienoje vietoje, kas leis sutrumpinti jų paiešką.Siūlymų dėl kitų asmens sveikatos priežiūros paslaugų rūšių (ne tik pirminės ambulatorinės asmens sveikatos priežiūros) apmokėjimo susiejimo su tų paslaugų kokybe galimų sąlygų ar būdų Sveikatos apsaugos ministerija nenurodė analizuojanti, todėl priemonė laikoma įgyvendinta iš dalies.
Parengti ir pateikti Vyriausybei naujos redakcijos Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymą, įtvirtinantį valstybės informacinių išteklių ir skaitmeninės transformacijos valdymo mechanizmą bei valstybės duomenų architektūros modelių principus.
Vyriausybės 2023-11-15 nutarimu Nr. 23-1782(5) nutarta pritarti Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo Nr. XI-1807 pakeitimo įstatymo naujos redakcijos projektui ir jį pateikti svarstyti Seimui. Įstatymo projektas 2023-11-17 įregistruotas Seime (Nr. XIVP-3315), kuriame nustatytos valstybės informacinių išteklių rūšys; valstybės informacinių išteklių politiką formuojančios ir ją įgyvendinančių institucijų funkcijos; duomenų valdytojų ir tvarkytojų, informacinių sistemų valdytojų ir tvarkytojų teisės ir pareigos; valstybės informacinių išteklių valdysenos tikslai, valdymo ir tvarkymo principai, jų kūrimas, naudojimas, priežiūra, tobulinimas, plėtra, planavimas, finansavimas; informacinių technologijų paslaugų teikimas, objektų registravimas ir duomenų teikimas.
Pakeistas Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklių II skyrius „Uosto žemė“, papildant jį ir numatant, kokius duomenis bei pagrindžiančius dokumentus uosto žemės nuomininkai turi pateikti Uosto direkcijai, kad gautų sutikimą dėl nuomininkų nekilnojamojo turto ir teisės į uosto žemės nuomą perleidimo.
Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2023 m. lapkričio 23 d. įsakymo Nr. 3-473 „Dėl Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro 2014 m. vasario 17 d. įsakymo Nr. 3-70-(E) „Dėl Klaipėdos valstybinio jūrų uosto naudojimo taisyklių patvirtinimo“pakeitimo”1.2.7 papunkčiu uosto naudotojai įpareigojami pateikti raštu (ir elektroniniu būdu) akcinei bendrovei Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijai visą su naudojamame uosto žemės plote esančio nekilnojamojo turto perleidimo sandoriu susijusią informaciją, kurią sudaro: perleidžiamo nekilnojamojo turto registro išrašas; laisvos formos pagrindimas, kurio turinys turi apimti, bet neapsiriboti, šias nekilnojamojo turto įgijėjo veiklos sritis: - perimamų krovos darbų apimtį ar kitus veiklos rodiklius;- perimamų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, apimtį ar kitus veiklos rodiklius;- patirties vykdant veiklą, tiesiogiai susijusią su nuomojamame uosto žemės sklype ketinama vykdyti veikla, pagrindimą;-vykdomos veiklos prognozes ateinančių 3 metų laikotarpiui;- pagrindimą, kaip vykdoma veikla prisidės prie uosto strateginių tikslų įgyvendinimo;- kitą aktualią informaciją, kuri gali būti svarbi Uosto direkcijos priimamam sprendimui.
Parengta ir Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtinta kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalių mastų (įsipareigojimų) nustatymo tvarka.
AB Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija direktoriaus 2024-06-26 įsakymu Nr. V-139 "DĖL UOSTO ŽEMĖS NUOMININKŲ APYVARTOS, KROVOS AR KITŲ DARBŲ, SUSIJUSIŲ SU UOSTO FUNKCINE PASKIRTIMI, MINIMALIŲ MASTŲ (ĮSIPAREIGOJIMŲ) NUSTATYMO TVARKOS" patvirtinta kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalių mastų (įsipareigojimų) nustatymo tvarka.
Pavesti Nacionalinei švietimo agentūrai vykdyti pedagoginių darbuotojų profesinių kompetencijų tobulinimo stebėseną.
Nacionalinei švietimo agentūrai pavesta vykdyti pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, organizuoti ir koordinuoti prioritetų ir ministerijos inicijuotų programų įgyvendinimą (Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019-11-25 įsakymo Nr. V-1367 nauja redakcija, įsigaliojusi nuo 2020-01-01, Valstybinių ir savivaldybių mokyklų vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatai)). Nacionalinė kvalifikacijos tobulinimo programa pedagogams, skirta pasirengti ir įgyvendinti Gyvenimo įgūdžių programą, pradėta vykdyti Vilniaus universitete ir Vytauto didžiojo universitete nuo 2023 m. spalio mėn. Nacionalinė švietimo agentūra vykdo pedagoginių darbuotojų kompetencijų tobulinimo stebėseną, iki 2024 m. II ketv. Vilniaus universitete programą baigė 90 asmenų, Vytauto didžiojo universitete - 196 asmenys. Iki 2026 m. II ketv. programas Vilniaus universitete baigs - 62 asmenys, o Vytauto didžiojo universitete - 122 asmenys (iš viso nuo 2023 iki 2026 m. šias programas baigs 660 asmenų).
Įvertinus strateginių veiklos planų programų sudarymo praktiką, parengti pasiūlymus dėl strateginių veiklos planų programų sudarymo principų ir rekomendacijas ministerijoms bei, prireikus, patikslinti Strateginio planavimo metodiką.
Vyriausybės 2021-04-28 nutarimu Nr. 292 patvirtintoje Strateginio valdymo metodikoje buvo pakeista strateginio veiklos plano programų sudarymo struktūra ir principai: išskirti programų tipai (funkcijų vykdymo ir valdymo) ir priemonių tipai (pažangos, tęstinės veiklos ir pervedimų). Atsižvelgiant į Strateginio valdymo įstatymo pakeitimus bei siekiant Strateginio valdymo metodikos nuostatų aiškumo ir tikslumo, Vyriausybės 2022-12-14 nutarimu Nr. 1264 patvirtinta naujos redakcijos Strateginio valdymo metodika, kuri sudarys prielaidas nuosekliau siekti strateginių tikslų, efektyviau ir tikslingiau panaudoti finansinius išteklius: įtvirtintos nuostatos tiek dėl strateginio lygmens, tiek dėl programavimo lygmens dokumentų keitimo, kurių anksčiau nebuvo; patikslintos nuostatos dėl plėtros programų ir pažangos priemonių aprašų rengimo; atsisakyta perteklinių ir pridėtinės vertės nekuriančių procesų, dokumentų, atsiskaitymų, etapų ir kt., taip palengvinant strateginio valdymo sistemą ir sumažinant administracinę naštą strateginio valdymo sistemos dalyviams. Metodikoje pakeičiamos planavimo dokumentų formos taikomos rengiant 2024–2026 metų ir vėlesnių metų strateginius veiklos planus.
Sukurti procesą ir vykdyti Informacinių technologijų centro kompetencijų poreikio planavimą pagal visuotinai pripažintas gerąsias praktikas.
Įvertinus gerąsias praktikas:-parengtos ir taikomos dvi Informacinių technologijų centro kompetencijų planavimui skirtos matricos: IS vystymo departamento kompetencijų ir pajėgumų planavimo matrica bei kitų IT padalinių kompetencijų planavimo matrica;-parengtas ir 2022-07-19 paskelbtas procesas (2023-05-28 peržiūrėtas ir atnaujintas) „Pildyti ir periodiškai peržiūrėti IT darbuotojų pamainumo matricą“, kuris skirtas IT centro vadovams, siekiant teisingai ir laiku užpildyti darbuotojų pamainumo matricą apie IT padalinių darbuotojų, kurių atliekamos funkcijos daro didelę įtaką įmonės veiklos tęstinumui ir pavaduojančius asmenis;-parengtas ir 2023-05-22 paskelbtas procesas „Suplanuoti ITC padalinių žmogiškuosius išteklius“, kuris skirtas Informacinių technologijų centro padalinių žmogiškųjų resursų pagal pareigybių šeimas planavimui, remiantis pagrįstu poreikiu ir analitiniais duomenimis.
Parengta komercinės nuomos strategija, apibrėžianti nuomos sąlygas, terminus.
Patvirtinta VĮ Turto banko valdomo valstybės nekilnojamojo turto komercinės nuomos strategija siekiama efektyviai panaudoti VĮ Turto banko valdomo valstybinių institucijų funkcijoms vykdyti nenaudojamo nekilnojamojo turto plotą ir gauti papildomas pajamas. Strategija nustato aiškias nuomos veiklos kryptis, siekiamus tikslus, įgyvendinimo priemones bei rodiklius, pagal kuriuos bus vertinama pažanga.
Parengti metodines gaires, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.
Neparengtos metodinės gairės, kuriomis vadovaujantis būtų vertinami siūlymai konsoliduoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančias institucijas ir (ar) jų atliekamas priežiūros funkcijas perduoti privačiam sektoriui, nevyriausybinėms ir (ar) kitoms organizacijoms, savivaldybėms ar palikti savireguliacijai.
Identifikuoti gerosios valdysenos principų taikymo viešųjų įstaigų, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, veikloje apimtį ir jų taikymo viešosioms įstaigoms, kuriose dalyvauja valstybė ar savivaldybės, kriterijus.
2023-11-16 Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo įstatymu Nr. XIV-2242 buvo priimta Lietuvos Respublikos viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 nauja redakcija (įsigalioja 2024-05-01). Šio įstatymo 5 straipsnyje nustatyti Valstybės ir savivaldybių dalyvavimo viešosiose įstaigose pagrindai.
Sukurti nusikaltimų elektroninėje erdvėje besispecializuojančių pareigūnų tinklą į jo veiklą įtraukiant visus NEE specializuotus pareigūnus.
Nusikaltimų elektroninėje erdvėje srityje besispecializuojančių pareigūnų tinklo darbai yra planavimo etape: ieškoma techninių sprendimų, kurie įgalintų panaudoti tinklą ne tik informacijos apsikeitimui ir komunikavimui, tačiau ir aktualios medžiagos kaupimui, sisteminimui, paieškai.Kriminalinės žvalgybos mokymo centro nuotolinio mokymosi platformoje "Moodle" yra įdiegtas ir testuojamas funkcionalumas, kurį naudojant kriminalinės žvalgybos ir specializuotų padalinių pareigūnai galės keistis įvairia informacija. Policijos departamentas 2023-06-29 informavo, kad priemonę numatyta įgyvendinti iki 2024-12-31.
Audituotas subjektas informavo, kad Vadovaujantis pasirinkta veiklos architektūros valdymo principais, vietoje tvarkų aprašų rengiami procesų aprašymai. 2022-12-28 VĮ "Automobilių kelių direkcija" generalinio direktoriaus įsakymu Nr.VE-245 "Dėl proceso standarto "PS-PP6.03 Atliktų statybos darbų perdavimas statytojui (Užsakovui) darbo reglamentas" patvirtinimo". Proceso aprašymo sudėtinės dalys yra viso proceso etapų dalys, tame tarpe ir 3.1 Subproceso "PP6.03.01 Galutinė objekto apžiūra" schema, aprašymas, atsakomybių matrica, rodiklių metodologija, privalomos (išpildomos) dokumentacijos nebaigtinis sąrašas. Su šiuo proceso aprašų supažindintos visos suinteresuotos šalys (rangovai, techninę priežiūros vykdytojai, LAKD atsakingi darbuotojai.
Paskirti duomenų valdymo įgaliotiniai šiems informaciniams ištekliams:- Nacionalinei vizų informacinei sistemai (N.VIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Lietuvos nacionalinei Šengeno informacinei sistemai (N.SIS - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-27 įsakymas Nr. 5V-68;- Ieškomų asmenų, neatpažintų lavonų ir nežinomų bejėgių asmenų žinybiniui registrui (IAŽR) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-06 įsakymas Nr. 5V-63;- Habitoskopinių duomenų registrui (HDR) - Lietuvos policijos generalinio komisaro 2017-11-29 įsakymas Nr. 5-V-996;- Vidaus reikalų pareigūnų registrui (VRPR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Integruotai baudžiamojo proceso informacinei sistemai (IBPS) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-01-05 įsakymas Nr. 5V-4;- Užsieniečių registrui (UR) - vidaus reikalų ministro 2016-12-30 įsakymas Nr. 1V-962;- Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių registrui (KTPR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42; - Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių vairuotojų registrui (KTPVR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42;- Sertifikatų valdymo informacinei sistemai (SVIS) - Asmens dokumentų išrašymo centro prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2016-12-08 įsakymas Nr. 1-86; - Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemai (ARSIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-02 įsakymas Nr. 1V-778;- Administracinių nusižengimų registrui (ANR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas duomenų valdymo įgaliotinis Vidaus reikalų integracinei platformai (VRIP).)
Įgyvendinant priemonę:•parengta SVIS specifikacija (2018-01-02 įsakymas Nr. V1.0 1VN-1);• parengtas ADIS specifikacijos projektas.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi neparengtos N.SIS, N.VIS, ADIS specifikacijos.
Nustatyti RC tvarkomų valstybės informacinių išteklių esamų pajėgumų būklės vertinimo ir būsimų poreikių prognozavimo ir planavimo, tvarką.
Parengtas ir 2023-05-23 paskelbtas procesas „Stebėti ir valdyti IT infrastruktūros pajėgumus“, skirtas užtikrinti eksploatuojamos IT infrastruktūros pajėgumų atitikimą veiklos poreikiams: valstybės informacinių išteklių prieinamumą, pakankamą greitaveiką ir veiklos tęstinumą, sistemingai vykdant pajėgumų stebėseną, reikiamų išteklių prognozavimą ir IT infrastruktūros pajėgumų vystymą.Įmonės 2023-06-22 generalinio direktoriaus įsakymu VE-348 (1.3 E) „Dėl valstybės Įmonės Registrų centro informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklių patvirtinimo“ patvirtintos Įmonės informacinių technologijų infrastruktūros pajėgumų stebėjimo ir planavimo taisyklės.
Parengti ir patvirtinti Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2018 m. gegužės 29 d. įsakymu Nr. V-508, pakeitimą. Pagal atnaujintą tvarką nustatytos valstybės finansuojamos vietos profesinėse mokymo įstaigose ir organizuotas priėmimas nuo 2021 m.
2022 -12-22 priimtas Profesinio mokymo įstatymo Nr. VIII-450 2, 6, 7, 13, 14, 17, 18, 20, 23, 26, 28, 29, 32, 33, 35, 36, 38, 39 straipsnių pakeitimo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas XIV-1732. Šio įstatymo 9, 18, 19 ir 20 straipsniai įsigaliojo 2024 m. sausio 1 d. Įstatymo pakeitimu siekiama atnaujinti valstybės finansuojamų vietų planavimo ir skyrimo profesinėms mokykloms metodiką, kuri remtųsi regionų ir nacionalinio poreikio ateities prognozėmis. Supaprastinus profesinio mokymo planavimo modelį, nuo 2024 m. Vyriausybė dvejiems metams tvirtina preliminarų valstybės finansuojamų vietų skaičių pagal švietimo sritis ir šį skaičių pagal švietimo sritis Švietimo, mokslo ir sporto ministras kasmet paskirstys regionams. Taip kiekviena profesinės mokyklos taryba, atsižvelgdama į savo pajėgumus ir Švietimo, mokslo ir sporto ministro patvirtintus kriterijus, susidarys planą, kiek ir į kokias vykdomas programas numato priimti mokinių. Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 -11-29 įsakymu Nr. V- 1517 „Dėl Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijų patvirtinimo“ patirtinti Valstybės finansuojamų ir nefinansuojamų profesinio mokymo vietų skaičiaus nustatymo kriterijai.
Įgyvendinant priemonę:- atnaujinti SVIS nuostatai (2016-09-14 įsakymas Nr.1V-640), patvirtinti specifikacija (2018-01-02 įsakymas Nr. V1.0 1VN-1) ir priėmimo ir tinkamumo eksploatuoti aktas (2018-02-15 įsakymas Nr. 1VN-8);- atnaujinti PASIS nuostatai (2017-07-05 įsakymas Nr. 1V-487), parengta specifikacija (2019-07-02 įsakymas Nr. 1VL-806);- atnaujinti N.VIS (2021-11-03 LRV nutarimas Nr. 898), N. SIS (2021-10-06 įsakymas Nr. 1V-762) nuostatai;- parengtas VRIP nuostatų projektas;- parengtas ADIS specifikacijos projektas pagal pokyčius SVIS nuostatuose (vidaus reikalų ministro 2022-08-17 įsakymas Nr. 1V-556);-atnaujinti N.SIS (2023-03-02 įsakymas Nr. 1V-105) nuostatai.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi pilnai nebaigtas N.SIS, N.VIS, PASIS, ADIS, VRIP įteisinimas.
Parengti ir patvirtinti tipinį kibernetinių incidentų valdymo planą.
Krašto apsaugos ministerijos 2023-10-16 įsakymu Nr. V-840 patvirtintas Tipinis kibernetinių incidentų valdymo ypatingos svarbos informacinėse infrastruktūrose planas. Nustatytos tipinės procedūros, atliekamos valdant kibernetinius incidentus ryšių ir informacinėse sistemose, susijusiose su ypatingos svarbos informacine infrastruktūra.
Įgyvendinant priemonę: - atnaujinti SVIS (2016-09-14 įsakymas Nr.1V-640), N.VIS (2021-11-03 LRV nutarimas Nr. 898) ir N.SIS nuostatai (2023-03-02 įsakymas Nr. 1V-105);- parengtas VRIP nuostatų projektas.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepatvirtinti VRIP nuostatai.
Sudaryti Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelį, nurodant taikomas technologines platformas, duomenų grupes ir duomenų srautus).
Nuo 2018 m. rengiamas Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelio projektas. Atsižvelgiant į duomenų architektūros pokyčių spartą, informacinių išteklių duomenų architektūra tikslinama. Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi Vidaus reikalų informacinių išteklių informacijos architektūros modelis nėra baigtas rengti.
Pažangos priemonių aprašuose nustatyti, kokių rezultatų Darnaus judumo fondas siekia ir / arba prie kokių rezultatų pasiekimo jis prisideda.
Susisiekimo ministro 2023-03-14 įsakymu Nr. 3-113 patvirtintas naujos redakcijos 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Susisiekimo ministerijos susisiekimo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 10-001-06-01-01 „Skatinti alternatyviųjų degalų naudojimą transporto sektoriuje“ aprašas, kuriame yra įtvirtinti, su Darnaus judumo fondo apimtyje įgyvendinama veikla susiję, siekiami rezultatai, priskirti finansavimo šaltiniai, atsakingos institucijos. Apraše nurodomi rodikliai „Įsigyta barža“ (2024 m. I ketv.), „Įsigytas elektrinis kranas“ (2024 m. IV ketv.) ir „Įsigytas elektra varomas laivas stūmikas“ (2025 m. III ketv.), atsižvelgiant į Europos Komisijai pateiktą Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (EGADP) „Naujos kartos Lietuva“ pakeitimo pasiūlymą 2 komponento „Žalioji Lietuvos transformacija“ reformą „Judame neteršdami aplinkos“ papildyti nauja investicija – skatinti įsigyti netaršias vidaus vandenų transporto priemones. Šie projektai, kaip buvo suderinta su Europos Komisijos atstovais ir Finansų ministerija, bus finansuojami EGADP paskolos lėšomis įgyvendinant netaršių vidaus vandenų transporto priemonių įsigijimo skatinimo veiklą per Darnaus judumo fondą.
Pašalinti priežastis, dėl kurių nebuvo galima teikti IT paslaugų.
Kultūros ministerijos inicijuojamoje parengti kultūros paveldo apsaugos numatomo teisinio reguliavimo koncepcijoje kaip prioritetą nustatyti, jog kartu su dvaro sodyba saugomos teritorijos negalima dalinti dalimis, suformuojant atskirus sklypus prie pastatų.
Ministerija informavo, kad Lietuvos Respublikos specialiųjų žemės naudojimo sąlygų įstatymo Nr. XIII-2166 2, 16, 20, 21, 22, 24, 25, 28, 31, 35, 36, 37, 40, 42, 43, 46, 48, 49, 53, 60, 65, 66, 67, 73, 74, 75, 79, 80, 92, 93, 94, 97, 98, 99, 100, 104, 106, 108, 124, 134, 139 straipsnių ir V skyriaus šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas, kuriame numatyta, kad draudžiama dvarų sodybų teritorijas ir jose esančius žemės sklypus padalyti ir (ar) atidalyti į du ar daugiau žemės sklypų. Projektas suderintas su suinteresuotomis institucijomis ir Vyriausybės 2024 m. gegužės 8 d. nutarimu Nr. 317 yra pateiktas Seimui (TAR, 2024-05-09, Nr. 2024-08549) ir 2024-05-10 yra užregistruotas Seime Nr. XIVP-3761.
Pakeisti Valstybės turto informacinės paieškos sistemos duomenų pateikimo, naudojimo ir sprendimų derinimo taisykles.
Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9.1 prioriteto „Investicijos į švietimą, profesinį mokymą, skirtos švietimo ir mokymo infrastruktūrai tobulinti, siekiant suteikti įgūdžių ir užtikrinti mokymosi visą gyvenimą galimybę“ ir 9.2 prioriteto „Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičiaus mažinimas ir mokyklos nebaigimo prevencija, lygių galimybių gauti geros kokybės ikimokyklinį, pradinį, pagrindinį ir vidurinį išsilavinimą, įskaitant grįžimui į švietimo ir mokymo procesą skirtus mokymosi būdus, tarp jų formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, užtikrinimas“ priemones ir veiklas: 1. Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo tobulinimas ir šiuolaikinių edukacinių erdvių kūrimas bendrojo ugdymo įstaigose.2. Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas.3. Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo tobulinimas, modernių ir saugių mokymosi erdvių kūrimas.4. Skaitmeninio ugdymo turinio kūrimas, vertinimas ir diegimas bei pritaikymas mokiniams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių.5.Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, įtraukties į švietimo sistemą didinimas.
Įgyvendinant Europos Sąjungos fondo lėšomis finansuojamą projektą „Įtraukiojo ugdymo galimybių plėtra“ buvo įsteigta 11,6 švietimo pagalbos specialistų etatų metodiniuose centruose ir 15,5 etato socialinių pedagogų pedagoginėse psichologinėse tarnybose. Europos Sąjungos struktūrinių fondų finansuojamo projekto „Specialiųjų mokymo priemonių ir ugdymui skirtų techninės pagalbos priemonių įsigijimas“ lėšomis buvo įsigyta priemonių mokykloms: 1 579 specialiosios mokymo ir techninės pagalbos priemonės ugdymui skirtos 285 bendrosios paskirties mokykloms, kurių bendrosiose klasėse mokosi didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai. Parengti metodiniai leidiniai autizmo spektro sutrikimą turinčių vaikų ugdymui ir jų socialinėms kompetencijoms ugdyti, skirti tėvams (4 vnt.), ikimokyklinio ugdymo įstaigų pedagogams (3 vnt.), bendrojo ugdymo pedagogams (4 vnt.).Įgyvendinant priemonės 5 punkte numatytą veiksmą "Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, įtraukties į švietimo sistemą didinimas" Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023-05-02 įsakymu Nr. V-615 patvirtintas Mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose tvarkos ir finansavimo sąlygų aprašas. Patvirtinti Finansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas, nefinansuojamų mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas ir rezervinių mokinių įvairovei atvirų grupių, klasių sudarymo ir ugdymo organizavimo jose projektų sąrašas (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023 m. liepos 24 d. įsakymas Nr. V-992). Sudarytos sutartys su 15 savivaldybių ir įsteigtos 103 klasės, kuriose nuo 2023 m. rugsėjo mėn. pradėti ugdyti iki 3 didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai, ugdymo procese dalyvauja antras mokytojas, mokytojo padėjėjas.
Paskirti N.SIS, N.VIS, UR, IAŽR, ATPR, IBPS, VRPR, KTPR, KTPVR, HDR, SVIS, ARSIS, VRIP duomenų valdymo įgaliotinius.
Paskirti duomenų valdymo įgaliotiniai šiems informaciniams ištekliams:- Nacionalinei vizų informacinei sistemai (N.VIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Lietuvos nacionalinei Šengeno informacinei sistemai (N.SIS - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-27 įsakymas Nr. 5V-68;- Ieškomų asmenų, neatpažintų lavonų ir nežinomų bejėgių asmenų žinybiniui registrui (IAŽR) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-11-06 įsakymas Nr. 5V-63;- Habitoskopinių duomenų registrui (HDR) - Lietuvos policijos generalinio komisaro 2017-11-29 įsakymas Nr. 5-V-996;- Vidaus reikalų pareigūnų registrui (VRPR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782;- Integruotai baudžiamojo proceso informacinei sistemai (IBPS) - Informatikos ir ryšių departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2017-01-05 įsakymas Nr. 5V-4;- Užsieniečių registrui (UR) - vidaus reikalų ministro 2016-12-30 įsakymas Nr. 1V-962;- Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių registrui (KTPR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42; - Lietuvos Respublikos kelių transporto priemonių vairuotojų registrui (KTPVR) - VĮ „Regitra “ generalinio direktoriaus 2016-03-10 įsakymas Nr. V-42;- Sertifikatų valdymo informacinei sistemai (SVIS) - Asmens dokumentų išrašymo centro prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus 2016-12-08 įsakymas Nr. 1-86; - Valstybės informacinių išteklių atitikties elektroninės informacijos saugos reikalavimams stebėsenos sistemai (ARSIS) - vidaus reikalų ministro 2016-11-02 įsakymas Nr. 1V-778;- Administracinių nusižengimų registrui (ANR) - vidaus reikalų ministro 2016-11-15 įsakymas Nr. 1V-782.Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi nepaskirtas duomenų valdymo įgaliotinis Vidaus reikalų integracinei platformai (VRIP).
Išanalizuoti alternatyvas ir įgyvendinti bandomąją kultūros įstaigų duomenų kaupimo informacinę sistemą pagal Kultūros ministerijos poreikius; pateikti siūlymus ir rekomendacijas Lietuvos statistikos departamentui, kaip kokybiškai rinkti būtiną statistinę informaciją apie kultūros raidos procesus, kultūros prieinamumą, kultūros, meno ir kūrybingumo skatinimo paslaugas, produktus, investicijas Lietuvoje.
Ministerija informavo, kad 2023 m. sukūrus atnaujintą LKT IS 2.0 infrastruktūrą, 2024 m. I-II ketv. modernizuotoje LKT IS 2.0 paskelbti kvietimai teikti Strateginio finansavimo ir stipendijų kūrėjams paraiškas (iki tol minėtų programų paraiškos buvo surenkamos per įskiepį Kultūros tarybos svetainėje, todėl tokių paraiškų duomenys nebuvo archyvuojami ir prieinami pareiškėjams, buvo sudėtinga vykdyti šių paraiškų ir jų ataskaitų duomenų stebėseną). Taip pat sukurti 28 pradiniai kultūros srities rodikliai ir jų rinkinio aprašymai SAMS, rodikliai perduoti į VDV IS tolesnei integracijai ir duomenų mainų proceso įgyvendinimui su SAMS ir LKT IS. Pradėjus kultūros tarybos užsakymu sukurtų VDVIS smėliadėžių, kuriose skaičiuojami kultūros srities rodikliai, veiklą, susidurta su duomenų mainų tarp LKT IS ir VDVIS ir duomenų gavimo iš kai kurių jų šaltinių iššūkiais, kurie yra sprendžiami.
Modifikuoti PASIS, užtikrinant tinkamą jos veikimą.
Siekiant užtikrinti tinkamą duomenų kaupimą ir valdymą, priimtas sprendimas modifikuoti Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platformos (VIISP) paslaugų portalą į jį perkeliant Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinės sistemos (PASIS) duomenis bei VIISP paslaugų portale išplečiant viešųjų ir administracinių paslaugų aprašymų kūrimo, duomenų tvarkymo ir analitikos funkcionalumus. 2023-12-20 PASIS turinys buvo perkeltas į VIISP, 2024-01-31 PASIS likviduota (2024-01-26 vidaus reikalų ministro įsakymas Nr. 1V-81).
Ne rečiau kaip kartą metuose parengti Ikiteisminio tyrimo teisėjams pateiktų ir patenkintų (tarp jų ir iš dalies) skundų bei juos tenkinančių nutarčių dėl IT vilkinimo apibendrinančią analizę, organizuoti jos rezultatų aptarimus apygardų prokuratūrose.
2026-01-06 parengta apibendrinamojo ikiteisminio tyrimo teisėjamas pateiktų ir patenkintų (tarp jų iš dalies) skundų bei juos tenkinančių nutarčių dėl ikiteisminio tyrimo vilkinimo analizė, kuri 2026 m. sausio -vasario mėn. aptarta Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio apygardų prokuratūrose.
Peržiūrėti IT paslaugų katalogą ir atsisakyti neaktualių paslaugų ar paslaugų, kurių nėra galimybės teikti.
Nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), perkėlimas ir koncentravimas atskiruose sektoriuose, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys:nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus), perkėlimo procedūrų įgyvendinimas.
Nuo 2020 m. vykdomas nustatytų nuteistųjų, kaip įtariama, organizuojančių nusikalstamas veikas (sukčiavimus) elektroninių ryšio priemonių pagalba, perkėlimas į atskirus sektorius, kuriuose taikoma sustiprinta priežiūra ar blokuojamas mobilusis ryšys. Dauguma nuteistųjų buvo perkelti į Vilniaus pataisos namus, tačiau tai sąlygojo laisvų vietų trūkumą sulaikytiesiems ir nuteistiesiems minėtoje įstaigoje. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta patalpų į kurias galėtų būti perkelti sukčiaujantys asmenys, priimtas papildomas teisinis reglamentavimas - Lietuvos kalėjimų tarnybos Apsaugos ir priežiūros instrukcija, kurioje nustatyta, kad sukčiaujantiems asmenims taikomi papildomi rėžimo reikalavimai su sustiprinta kontrole ir priežiūra.Nustačius asmenis, užsiimančiais sukčiavimais, jie perkeliami į Vilniaus kalėjimą (esant laisvoms vietoms) arba taikoma sustiprinta kontrolė ir priežiūra asmens esamoje įstaigoje.
Teisės aktų projektų parengimas, kuriuose būtų aiškiai įvardytas mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų objektas ir patikslintas šių paslaugų kainų nustatymo reglamentavimas.
Įgyvendinant Sveikatos sistemos įstatymo 11 str. 2 d. 2 p. nuostatą, patikslinti mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų (patvirtintų sveikatos apsaugos ministro 1999-07-30 įsakymu Nr. 357 „Dėl Mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kainų nustatymo ir jų indeksavimo tvarkos bei šių paslaugų teikimo ir apmokėjimo tvarkos“ ir 1996-03-26 įsakymu Nr. 178 „Dėl Asmens sveikatos priežiūros paslaugų, teikiamų asmens sveikatos priežiūros įstaigose, kainyno Nr. 11-96-2 patvirtinimo“) sąrašai (sveikatos apsaugos ministro 2024-07-31 įsakymas Nr. V-781, 2024-08-22 įsakymas Nr. V-834).Nuo 2025-07-01 įsigalios Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 8, 11, 13 ir 76 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2790) ir Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 3, 13, 15(2), 15(3), 46 ir 52 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-06-25 Nr. XIV-2791), kurių nuostatomis keičiamas mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų reglamentavimas. Siekiant sudaryti galimybę greičiau reaguoti į šių paslaugų poreikį, atsisakyta sveikatos apsaugos ministro tvirtinamo mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo, kaip perteklinio (nes visos asmens sveikatos priežiūros paslaugos, neapmokamos Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšomis, yra mokamos). Teisės aktų pakeitimais sudarytos prielaidos leisti asmens sveikatos priežiūros įstaigoms (nurodytoms Sveikatos sistemos įstatymo 8 straipsnio 1 ir 2 d.) pačioms nustatyti šių paslaugų sąrašą ir kainas, kurios bus apskaičiuojamos taikant vienodus kainodaros principus pagal sveikatos apsaugos ministro patvirtintą kainų apskaičiavimo metodiką ir paslaugų teikimo tvarką, o nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūrą vykdys atitinkamų įstaigų ir įmonių dalyvio teises bei pareigas įgyvendinantis subjektas. Kitų įmonių ir įstaigų teikiamų mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašas ir kainos bus nustatomi šių įmonių ir įstaigų įstatuose nustatyta tvarka, o paslaugų teikimo ir nustatytų reikalavimų laikymosi priežiūros tvarką nustatys sveikatos apsaugos ministras. Siekiant įsitikinti, ar naujas reglamentavimas tinkamai atliepia pacientų interesus, Sveikatos apsaugos ministerija atliks 3 metų nustatyto galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimą.
Pateikti savivaldybėms ir valstybinėms mokykloms paaiškinimus dėl pareiginės algos koeficiento už veiklos sudėtingumą didinimo (nurodant, kad mokytojams pareiginės algos koeficientas dėl veiklos sudėtingumo, įvertinus veiklos sudėtingumo apimtį, turi būti didinamas už visą darbo laiko normą).
Pakeisti aplinkos ministro 2009-04-22 įsakymą Nr. D1-210 „Dėl Vietovių, atitinkančių gamtinių buveinių apsaugai svarbių teritorijų atrankos kriterijus, sąrašo, skirto pateikti Europos Komisijai, patvirtinimo: įrašyti naujas teritorijas ir (arba) esamas teritorijas papildyti trūkstamų buveinių tipų plotais
Aplinkos ministerija informavo, kad įgyvendinant priemonę priimtas Aplinkos ministro 2023 m. kovo 8 d. įsakymas Nr. D1-66 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2009 m. balandžio 22 d. įsakymo Nr. D1-210 „Dėl Vietovių, atitinkančių gamtinių buveinių apsaugai svarbių teritorijų atrankos kriterijus, sąrašo, skirto pateikti Europos Komisijai, patvirtinimo“ pakeitimo“. Europos Komisija informuota Aplinkos ministerijos 2023-04-27 raštu Nr. D8(E)-2524 „Dėl Europos Sąjungos teisės pažeidimo procedūros Nr. 2018/2059 Dėl direktyvos 92/43/EEB netinkamo taikymo“
Įgyvendinant Kokybės kultūros plėtros veiksmų plano, patvirtinto švietimo ir mokslo ministro 2015 m. lapkričio 19 d. įsakymu Nr. V-1196, 1.2.4 priemonę iki 2022 metų pradėti diegti ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo išorės vertinimo sistemą (ES SF projektas).
Ministerija informavo, kad teisinė bazė visų ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių įstaigų išoriniam vertinimui parengta- 2022 m. birželio 2 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-908 patvirtintas Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės išorinio vertinimo organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas bei parengta ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių mokyklų įsivertinimo metodika. 2023 m. sausio 30 d. švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu Nr. V-98 patvirtintos Mokyklų, vykdančių ikimokyklinio ir (ar) priešmokyklinio ugdymo programas, veiklos kokybės įsivertinimo metodines rekomendacijos. Gavus finansavimą, bus pradėtas visų ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo įstaigų išorinis vertinimas.
Generalinio prokuroro įsakymu pavesti apygardų prokuratūroms reguliariai kaupti ir stebėti duomenis apie vidutinę NV tyrimo trukmę visuose tos apygardos procesiniuose padaliniuose.
Generalinio prokuroro 2025-06-25 įsakymu Nr. I-133 pakeista Lietuvos Respublikos prokuratūros strateginio planavimo metodika, numatant pareigą apygardų prokuratūroms reguliariai (už 3, 6, 9 ir 12 mėn.) rinkti visų Generalinės prokuratūros strateginio veiklos plano 1 programos stebėsenos rodiklių (įskaitant vidutinę NV tyrimo trukmę) faktines reikšmes apylinkių prokuratūrų ir specializuotų skyrių lygmeniu ir teikti šiuos duomenis Generalinės prokuratūros vadovybei.
Įvertinti ir pagal poreikį papildyti vidaus teisės aktus ir darbo procedūras dėl išlaidų darbuotojų pajamų natūra apskaitos ir biudžeto išlaidų planavimo reglamentavimo.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2025-10-29 įsakymu Nr. 1K-554 pakeista Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos veiklos išlaidų skaičiavimo metodika, kuri reglamentuoja VLK veiklos išlaidų planavimo ir skaičiavimo praktiką pagal teisės aktais patvirtiną veiklos išlaidų klasifikaciją. Metodika papildyta nuostatomis dėl darbuotojų pajamų natūra.
Su ekonomikos ir inovacijų ir socialinės apsaugos ir darbo ministrais suderinus, švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu patvirtintas Asmens įgytų kompetencijų vertinimo tvarkos aprašas, kuriame atnaujintas ir išplėtotas asmens įvairiais būdais (neformaliojo mokymosi, savišvietos, darbo patirties) Lietuvoje ir užsienyje įgytų kompetencijų pripažinimas. Reglamentuotos pripažinimo procese dalyvaujančios institucijos ir jų funkcijos: Nacionalinė švietimo agentūra, kuri vykdytų centralizuotą teorijos užduočių testą ir valdytų elektroninį įrankį lietuvių kalbos (valstybinės) mokėjimui vertinti; Studijų kokybės ir vertinimo centras, kuris atliktų akademinį užsienyje įgytų profesinio mokymo sertifikatų pripažinimą; Sektoriniai praktinio mokymo centrai, kurie atliktų praktinių kompetencijų įvertinimą ir pripažinimą, rengtų ir atnaujintų kompetencijų vertinimo užduotis; Kvalifikacijų ir profesinio mokymo plėtros centras, kuris valdytų elektroninį įrankį informavimui apie galimybes pripažinti įvairiais būdais įgytas kompetencijas.
Vyriausybė 2024-06-12 priėmė 2012 m. vasario 29 d. nutarimo Nr. 212 „Dėl išsilavinimo ir kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu ir įgytų pagal užsienio valstybių ir tarptautinių organizacijų švietimo programas, pripažinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimą (nutarimo Nr. 475 redakcija), kuriame nustatyta išsilavinimo ir kompetencijų akademinį pripažinimą vykdantys atsakingi subjektai, jų kompetencija, subjektai, turintys teisę kreiptis dėl kvalifikacijų pripažinimo, pateiktini dokumentai, jų priėmimo, apeliacijų teikimo ir nagrinėjimo tvarka.
Atnaujinti „Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių (išskyrus atsirandančius dėl išskirtinių gabumų) pedagoginiu, medicininiu ir socialiniu pedagoginiu aspektais įvertinimo ir specialiojo ugdymosi skyrimo tvarkos aprašą“.
Ministerija informavo, kad 2024-08-30 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymu Nr. 928 patvirtintas atnaujintas Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašas.
Peržiūrėti Alternatyviųjų degalų įstatyme įtvirtintą degalų tiekėjams taikomų įpareigojimų sistemą ir sankcijų mechanizmą, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus dėl jų tobulinimo ir lankstumo priemonių įgyvendinimo.
Įgyvendinant rekomendacijas, 2025 m. birželio 25 d. priimtas Lietuvos Respublikos alternatyviųjų degalų įstatymo Nr. XIV-196 1, 2, 5, 11, 13, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 31, 32, 33 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 201 straipsniu įstatymas Nr. XV-333, kuriuo įgyvendinama Rekomendacijoje pateikta priemonė. Pakeitimais įtvirtintos nuostatos, kuriomis: - degalų tiekėjams taikomi papildomi lankstumo mechanizmai, leidžiantys perkelti dalį sugeneruotų DAEI apskaitos vienetų į sekančius kalendorinius metus (17 str.); - užtikrinama, kad degalų tiekimo įpareigojimų mechanizmas būtų grįstas proporcingomis sankcijomis sudarant galimybes neįgyvendinus dalies (ne daugiau kaip 5%) įpareigojimo pasitaisyti ateinančiais kalendoriniais metais (17 str.); - nustatomi nauji, ilgesni terminai degalų tiekėjams ir Valstybinei energetikos Tarybai pateikti ir įvertinti metines degalų tiekėjų teikiamas audito ataskaitas, taip pat numatyta ir ataskaitos pateikimo termino pratęsimo galimybė (17 str., 18 str.); - nustatomos papildomos sankcijos (įspėjimas, bauda arba leidimo verstis mažmenine prekyba nefasuotais naftos produktais ir (ar) leidimo verstis didmenine prekyba nefasuotais naftos produktais galiojimo sustabdymas), taikomos degalų tiekėjams už audito ataskaitos nepateikimą ir vengimą registruotis į DAEI apskaitos vienetų sistemą (18 str., 32 str. ).
Įgyvendinti 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.4.1-ESFA-T-736 priemonės „Praktinių įgūdžių įgijimo rėmimas ir skatinimas“ projektą, kurio metu bus siekiama sektorinių praktinio mokymo centrų geresnio įveiklinimo. Bus sudarytos sąlygos asmenims, atvykstantiems į sektorinio praktinio mokymo centrą iš profesinio mokymo įstaigų, kurios neturi atitinkamo profilio sektorinio praktinio mokymo centro, gauti aukščiausios kokybės praktinio mokymo paslaugas: apmokamos tiesiogiai su projektu susijusios atvykstančių asmenų pavėžėjimo, maitinimo, apgyvendinimo išlaidos, tiesioginės išlaidos, susietos su praktinių užsiėmimų organizavimu.
Ministerija informavo, kad įgyvendinant „2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ 09.4.1-ESFA-T-736 priemonės „Praktinių įgūdžių įgijimo rėmimas ir skatinimas“ veikloje „Asmenų, besimokančių formaliojo švietimo programose, praktinis mokymas" įgyvendinti sektorinių praktinio mokymo centrų įveiklinimo planai, sektoriniuose centruose kompetencijas įgijo 3441 mokinys, 1541 mokiniu daugiau nei buvo planuota.
Kupiškio r. savivaldybė patikėjimo teise valdė 5 nekilnojamojo turto (NT) objektus, kurie buvo naudojami ne toms funkcijoms, kurioms buvo patikėti, įgyvendinti. Savivaldybės taryba 2020-12-10 sprendimu Nr. TS-284 pripažino 3 NT objektus (administracines patalpas, esančias Gedimino g. 36, Kupiškyje (unikalus Nr. 5798-5003-3010:0002, 937,94 kv. m) ir du garažus, esančius Maironio g. 7, Kupiškyje (unikalūs Nr. 5796-7000-2014:0006 ir 5796-7000-2014:0005, 65,32 kv. m) nereikalingais valstybinių funkcijų įgyvendinimui. Vadovaujantis Vyriausybės 2022-06-15 nutarimu Nr. 620 „Dėl valstybės turto perdavimo savivaldybių nuosavybėn ir savivaldybių turto perėmimo valstybės nuosavybėn“, savivaldybė minėtą turtą perdavė VĮ Turto bankui (perdavimo-priėmimo aktai: 2022-06-30 Nr. 22-A6-195, 2023-05-30 Nr. 23-A6-52).Vadovaujantis Vyriausybės 2025-07-02 nutarimu Nr. 468 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2015 m. vasario 11 d. nutarimo Nr. 163 ,, Dėl viešajame aukcione parduodamo valstybės nekilnojamojo turto ir kitų nekilnojamųjų daiktų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimo“, valstybei nuosavybės teise priklausantį ir Kupiškio r. savivaldybės patikėjimo teise valdomi patalpos - garažo boksai Nr. 11 ir 12 (unikalus Nr. 5796-7000-2014:0003 ir Nr. 5796-7000-2014:0004, esantys Maironio g. 7) perduoti VĮ Turto bankui 2025-07-22 perdavimo-priėmimo aktu Nr. E6-34 (13.22).
Nustatyti Valstybės kontrolės audito metu atrastų trūkumų priežastis.
Atsižvelgiant į oficialiosios statistikos sistemos centralizavimo galimybių ir naudos vertinimo rezultatus, parengti teisės aktų projektus ir / arba jų pakeitimo projektus dėl oficialiosios statistikos sistemos tobulinimo ir pateikti Vyriausybei.
Įgyvendinant priemonę, • priimtas 2024-12-04 Vyriausybės nutarimas Nr. 1056 „Dėl Reglamento (ES) 2022/2379 įgyvendinimo“, kuriuo nustatytos kiekvienos už Reglamento (ES) 2022/2379 įgyvendinimą atsakingos įstaigos (Valstybės duomenų agentūros, Valstybės įmonės Žemės ūkio duomenų centras ir Lietuvos socialinių mokslų centro) vykdymo sritys. • Dėl netinkamo teisės akto iš Oficialiosios statistikos 2025 m. Programos I d. išbraukti šie tyrimai: a) Informatikos ir ryšių departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos ir Valstybės duomenų agentūros atliekamas statistinis tyrimas „Nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos, gaisrų statistika“ (Informatikos ir ryšių departamentas nebeliko Kita oficialiąją statistiką tvarkančia įstaiga); b) Valstybės duomenų agentūros atliekamas statistinis tyrimas „Valdžios sektoriaus išlaidos būtinajai sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai.• Priimti nauji LRV nutarimai, reglamentuojantys turizmo, kultūros ir darbo statistikos rengimą:1) Vyriausybės 2024-08-21 nutarimas Nr. 688 „Dėl turizmo statistinių tyrimų atlikimo“.2) Vyriausybės 2024-09-25 nutarimas Nr. 806 „Dėl kultūros statistikos rengimo“.3) Vyriausybės 2024-10-09 nutarimas Nr. 848 „Dėl darbo statistikos“.
Peržiūrėti nusikaltimų elektroninėje erdvėje specializuotų padalinių veiklos modelį, parengti efektyvios šių padalinių veiklos koncepciją bei ją įgyvendinti.
Nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje užkardymo, atskleidimo ir tyrimo pajėgumų stiprinimo metmenys, patvirtinti Lietuvos policijos generalinio komisaro 2021-05-14 įsakymu Nr. 5-V-376 (toliau – Metmenys), buvo parengti atsižvelgiant į tuo metu esamos situacijos nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje užkardymo, atskleidimo ir tyrimo srityje analizę, nusikalstamumo elektroninėje erdvėje grėsmes ir tendencijas, Lietuvos policijos įsipareigojimus, kylančius iš tarptautinių, Europos Sąjungos ir nacionalinių strateginio planavimo dokumentų ir teisės aktų kibernetinio saugumo politikos ir kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje, taip pat į Valstybės kontrolės 2019 m. atlikto valstybinio audito „Ar veiksmingai kovojama su elektroniniais nusikaltimais“ rezultatus bei rekomendacijas. Pagal privalomąją kompetenciją, nusikalstamas veikas elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui, elektroninėje erdvėje padarytas nusikalstamas veikas užkardo, atskleidžia ir tiria specializuoti kriminalinės policijos padaliniai, tai yra kriminalinės policijos nusikaltimų nuosavybei tyrimo ir kriminalinės policijos nusikaltimų tyrimo padaliniai. Policijos įstaigų padalinių kompetencijų atlikti ikiteisminius tyrimus aprašas, Lietuvos policijos generalinio komisaro 2024 m. vasario 13 d. įsakymu Nr. 5-V-149, išdėstytas nauja redakcija.Nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje užkardymo, atskleidimo ir tyrimo pajėgumai sustiprinti dviem kryptimis: centriniame lygmenyje - privalomąją kompetenciją (specializaciją) koncentruojant LKPB (per laikotarpį nuo 2021 metų Lietuvos kriminalinės policijos biuro Sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo tyrimo 5-ojoje valdyboje papildomai įsteigta 20 pareigybių) ir didžiuosiuose apskričių vyriausiuosiuose policijos komisariatuose - stiprinant Vilniaus, Kauno, Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio apskričių kriminalinės policijos struktūrinius padalinius, tai yra šiuose padaliniuose, per laikotarpį nuo 2021 metų, papildomai įsteigta pareigybių Klaipėdos AVPK NNTV – 5, Vilniaus ir Kauno AVPK po 3, Šiaulių AVPK – 2.Vykdytas minėtų padalinių darbuotojų kvalifikacijos kėlimas stiprinant darbuotojų gebėjimai pagal patvirtintą specializuotą mokymų programą ir kt.
Biudžeto planavimo sistemos pertvarkos kontekste planuojama peržiūrėti biudžeto programų struktūrą ir kiekvienam iš programos struktūrinių elementų nustatyti tinkamą vertinimo tvarką. Taigi bus peržiūrėtos ir institucijų einamųjų išlaidų, tame tarpe ir išlaidų prekėms ir paslaugoms, planavimo ir vertinimo procedūros.
Finansų ministro 2024 m. lapkričio 20 d. įsakymu Nr. 1K-369 patvirtintos 3 biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo metodinės gairės (toliau – Gairės), kurios nustato lėšų planavimo principus, būdus ir metodus, kuriuos taiko valstybės biudžeto asignavimų valdytojai planuodami lėšas, reikalingas priemonės įgyvendinti ir jų stebėsenos rodikliams pasiekti, nustatytos tam tikrų išlaidų grupių planavimo rekomendacijos. Gairės taikomos planuojant visas valstybės biudžeto asignavimų valdytojo lėšas, įskaitant lėšas, skirtas prekėms ir paslaugoms įsigyti. Gairėmis vadovaujamasi rengiant Lietuvos Respublikos 2026–2028 metų ir vėlesnių metų biudžeto patvirtinimo įstatymų projektus.
Parengti ir patvirtinti projektų finansavimo sąlygų aprašą dėl Minesotos programos ir motyvacinės terapijos paslaugų infrastruktūros modernizavimo.
Lietuvos Respublikos 2027–2029 metų biudžeto patvirtinimo įstatymo projekto rengimo plane, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2026-03-18 d. nutarimu Nr. 148, nustatytais terminais šiai veiklai buvo pateiktas papildomas lėšų poreikis 2027-2028 m. į Strateginio valdymo informacinę sistemą SVIS:Ambulatorinių psichikos sveikatos priežiūros paslaugų plėtra ir kokybės gerinimas (Minesotos ir (ar) stacionarinės psichosocialinės reabilitacijos priklausomybės ligomis sergantiems asmenims paslaugų infrastruktūros plėtra savivaldybėse):2027 m. - 500 tūkst. Eur, 2028 m. - 1 000 tūkst. Eur.Šiuo metu papildomos lėšos neskirtos. Finansų ministerija informavo, kad pasitarimai tarp Ministro Pirmininko, finansų ministro ir atitinkamo ministro dėl ministro valdymo srities 2027–2029 metais planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų vyks rudenį.
Viešai paskelbti mokslo doktorantūrų vertinimo išvadas.
Ministerija informavo, kad, patvirtinus Mokslo doktorantūros nuostatų pakeitimus, Lietuvos mokslo taryba buvo įpareigota paskelbti vertinimo išvadas iki 2023-12-31. 2024 -01-23 Mokslo tarybos internetiniame puslapyje viešai paskelbtos 2020-2022 m. užbaigtų doktorantūros vertinimų išvados. Doktorantūroms, kurioms ekspertai pateikė siūlymus jas koreguoti, mokslo institucijos 2023 m. teikė veiklos tobulinimo planus, kuriuos Mokslo taryba įvertins ir užbaigus vertinimo procedūras, išvados taip pat bus paskelbtos viešai.
Parengti nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio projektą, apimantį koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę, ir jį pateikti Vyriausybei.
Vidaus reikalų ministerija 2024-11-22 pateikė Vyriausybei ir suinteresuotoms institucijoms Bandomojo tarpinstitucinio bendradarbiavimo modelio nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijai organizuoti projekto, vykdyto 2023-2024 m. ataskaitą. Remiantis ataskaitos išvadomis pateikti siūlymai, apimantys koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę. Siekiama sukurti veiksmingą integruotą nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo ir įgyvendinimo sistemą.
Parengti Principinės kariuomenės struktūros įstatymo pakeitimą, nustatant kariūnų ribinį skaičių iki 600 ir jį pateikti svarstyti LRV.
Krašto apsaugos ministerija parengė Lietuvos Respublikos principinės kariuomenės struktūros, karių ir Lietuvos kariuomenės darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis ir gaunančių darbo užmokestį iš valstybės biudžeto ir valstybės pinigų fondų (išskyrus darbuotojus, gaunančius darbo užmokestį iš Europos Sąjungos struktūrinės, kitos Europos Sąjungos finansinės paramos ir tarptautinės finansinės paramos lėšų (išskyrus techninės paramos lėšas), ribinio skaičiaus patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą.Seimas pakeitė Lietuvos Respublikos principinės kariuomenės struktūros, karių ir Lietuvos kariuomenės darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis ir gaunančių darbo užmokestį iš valstybės biudžeto ir valstybės pinigų fondų (išskyrus darbuotojus, gaunančius darbo užmokestį iš Europos Sąjungos struktūrinės, kitos Europos Sąjungos finansinės paramos ir tarptautinės finansinės paramos lėšų (išskyrus techninės paramos lėšas), ribinio skaičiaus patvirtinimo įstatymą Nr. XIII-2709 (2025 m. birželio 25 d. Nr. XV-338), kuriuo įgyvendinamos priemonės nuostatos.
Įgyvendinant visas priemones, skirtas 1 ir 2 rekomendacijoms įvykdyti, kiekvienu atveju nustatyti pasirinktas priemones ir būdus, kad informacija būtų paskelbta Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinėje sistemoje.
Vyriausybės kanceliarija informavo, kad Teisėkūros pagrindų įstatyme, Vyriausybės darbo reglamente ir Galiojančio teisinio reguliavimo poveikio ex post vertinimo metodikoje reglamentuota, kad informacija, susijusi su galiojančio ir siūlomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimu turi būti skelbiama tiek Teisės aktų informacinėje sistemoje (TAIS), tiek ministerijų interneto svetainėse. 2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos peržiūrą planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. pabaigos. Priemonės stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Parengta metodika, kurioje nurodytas finansavimo pagal nustatytus kriterijus paskirstymas tarp galiojančių metodikų principas.
Priemonė įgyvendinta parengus ir patvirtinus (2025-12-17, reg. Nr. 625-5268) Valstybinės reikšmės susisiekimo (kelių ir jų elementų) infrastruktūros finansavimo paskirstymo veiklos vadovą (pridedama).
Prireikus patikslinti Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką ir (ar) kitus susijusius teisės aktus.
2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos peržiūra planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. pabaigos. Priemonės stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Įteisinti reikalavimą viešai skelbti mokslo doktorantūrų vertinimo išvadas.
Patikslintuose Mokslo doktorantūros nuostatuose ( 2022-12-23 Švietimo, mokslo ir sporto ministrės įsakymas Nr. 2003), suderinus su Lietuvos mokslo taryba, nustatyta rekomendacija, kad doktorantūrų kokybės ir efektyvumo vertinimo išvadas Lietuvos mokslo taryba paskelbtų iki 2023 m. gruodžio 31 d.
Tyrimo metu identifikavus esminius trūkumus Centro apskaitos organizavime ir tvarkyme, atlikti Centro finansinį auditą.
VšĮ Valstybės ir savivaldybių tarnautojų mokymo centras „Dainava“, vykdydamas Vidaus reikalų ministerijos įpareigojimą, atliko reikiamus pataisymus buhalterinėje apskaitoje, direktoriaus 2021-07-15 įsakymu Nr. A-52 patvirtino atnaujintą įstaigos apskaitos politiką, atnaujino sąskaitų planą bei Finansavimo sumų tvarkos aprašą. Centralizuotas vidaus audito skyrius pagal VšĮ „Dainava“ pateiktą informaciją įvertino, kad VšĮ „Dainava“ buhalterinę apskaitą tvarko pagal standartų reikalavimus. Ministerija, atsižvelgusi į tai, priėmė sprendimą, kad finansinio audito atlikimas nėra reikalingas ir tikslingas.
Inicijuoti teisės aktų pakeitimus, reikalingus įtvirtinti papildomas alternatyvios vaiko globos formas šeimos aplinkoje, ypatingą dėmesį skiriant vyresniems nei 10 m. vaikams, vaikams su negalia, vaikams, turintiems elgesio problemų.
Priimtas Lietuvos Respublikos Socialinių paslaugų įstatymo pakeitimo įstatymas, kuriame įtraukta nauja globos forma - nuolatiniai globotojai. Įstatyme numatyta, kad nuolatinis globotojas gali prižiūrėti likusį be tėvų globos vaiką, kuriam įstatymų nustatyta tvarka yra arba turi būti nustatyta nuolatinė globa (rūpyba), su kuriuo jis nėra susijęs giminystės ryšiais ir kuriam būdingas bent vienas iš šių požymių: turi nesėkmingos laikinosios priežiūros, globos (rūpybos) arba įvaikinimo patirties (globėjo nušalinimas, atleidimas, tėvų valdžios ribojimas įtėviams); turi sunkiai išgydomų ir (ar) nepagydomų raidos ir (ar) psichikos sutrikimų, negalių; piktnaudžiauja psichotropinėmis medžiagomis arba turi priklausomybių; turi funkcionavimo sunkumų (neadaptyvus elgesys, socialinis nusišalinimas, prisitaikymo mokykloje sunkumai ir mokyklos nelankymas, polinkis į savižudybę ir pan.); yra vyresnis kaip 10 metų; kartu su juo yra nepilnametis tėvas (motina); kartu su juo yra 2 ir daugiau jo broliai (seserys). Pakeitimas įsigalios 2024 m. liepos 1 d. Įstatyme taip pat nustatyta, kad jeigu vaikas (-ai) perduotas (-i) prižiūrėti nuolatiniam globotojui, jam mokamo atlygio dydis yra ne mažesnis kaip 2 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžiai per mėnesį už faktiškai prižiūrimą vaiką, o jeigu nuolatinis globotojas prižiūri daugiau kaip vieną vaiką, atlygis jam didinamas už kiekvieną kitą vaiką ne mažiau kaip po 0,75 Vyriausybės nustatytos minimaliosios mėnesinės algos dydžio per mėnesį.
Įgyvendinant visas priemones, skirtas 1 ir 2 rekomendacijoms įvykdyti, kiekvienu atveju nustatyti pasirinktas priemones ir būdus, sisteminti ir viešinti informaciją apie atliktų vertinimų, analizių rezultatus.
2024-01-17 Vyriausybės nutarimu Nr. 63 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2003-02-26 nutarimo Nr. 276 „Dėl numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“, pakeista numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika, tačiau ji bus keičiama dar kartą.Informacijos skelbimo reikalavimai ir procesai bus atitinkamai aptarti ir rengiant Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodiką, kurios peržiūrą planuojama atlikti iki 2025 m. IV ketv. pabaigos. Priemonės stebėseną baigiame. Numatomo teisinio reguliavimo poveikio metodiką vertinsime atlikdami audito "Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema" (2024 m.) rekomendacijų įgyvendinimo stebėseną.
Parengti periodinio privalomo pedagogų veiklos vertinimo tvarką.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija informavo, kad po diskusijų su socialiniais partneriais Švietimo, mokslo ir sporto ministerija nusprendė nebesiekti mokytojų karjeros modelio atnaujinimo. Nuspręsta įgyvendinti 2022-12-16 atnaujintos kolektyvinės sutarties su profesinėmis sąjungomis „Dėl 2017 m. lapkričio 22 d. Lietuvos švietimo ir mokslo šakos kolektyvinės sutarties pakeitimo“ 8.8 papunktį: „iki 2023 m. gruodžio 31 d. šalys paruošia mokytojų darbo apmokėjimo modelį, pagrįstą „bazinės pareiginės algos“ taikymu, susietą su mokytojų karjeros modeliu“. Dėl šios priežasties Vyriausybės programos nuostatų priemonių plano veiksmas nebus įgyvendinamas.
Parengti ir suderinus su Finansų ministerija patvirtinti valstybės rezervo koordinavimo tvarkos aprašą, kuriame būtų nustatytos aiškios atsakomybės ir procedūros, taip pat užtikrintas Valstybės rezervo įstatymo nuostatų suderinamumas su strateginį ir biudžeto planavimą reglamentuojančiais teisės aktais.
Parengti ir kasmet atnaujinti planą, kuriame būtų planuojama VSSA DI skaičiavimo pajėgumų plėtra per artimiausius trejus kalendorinius metus.
Sudarytas ir patvirtintas Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūros dirbtinio intelekto skaičiavimo pajėgumų plėtros 2026-2028 m. planas.
Pavesti Neįgaliųjų reikalų departamentui prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos sukurti ir įdiegti Neįgaliųjų poreikiams nepritaikytų svarbiausių pastatų pritaikymo veiksmų planų įgyvendinimo stebėsenos mechanizmą ir vykdyti stebėseną.
Įgyvendinta. Statinių prieinamumo stebėsenos ir kontrolės informacinė sistema (SPSKIS) sukurta. Vykdant pastatų prieinamumo stebėseną SPSKIS įrankyje www.stasis.lt (STASIS) objektų duomenų įrašų atliekamų savideklaracijos principu sukaupta viso 10 762 objektų duomenų įrašų, iš kurių 44,1 proc. (4 746 objektų) jau yra užpildytos prieinamumo klausimyno anketos. Vertinimo rezultatai rodo, kad 4,2 proc. (198 objektų) atitinka minimalius prieinamumo reikalavimus, 41,5 proc. (1 970 objektų) – atitinka dalinai, o 54,3 proc. (2 578 objektų) nustatytų prieinamumo kriterijų neatitinka. Likęs 6020 (55,9 proc.) objektų įrašų skaičius šiuo metu yra anketų pildymo procese.2025 m. STASIS tęstiniai darbai:1) Iki 2025 m. II ketv. informacinėje sistemoje STASIS atliktas Turto banko (TB) pastatų praplėtimas (nuo pastatų iki pastatų Naudotojų), duomenų apie TB pastatus integravimas į STASIS. Po šios duomenų importo programavimo modifikacijos STASIS – VTIPS, rezultatai. Iki TB pastatų Naudotojų praplėtimo STASIS buvo registruoti 3 818 TB objektų ir 506 TB anketos. Po TB pastatų importo išplėtimo TB objektų skaičius išaugo apie 49 proc. (iki daugiau kaip 5 700), o TB anketų skaičius padidėjo apie 137 proc. (iki 1 200).2026 sausio 7 d. Informacinėje sistemoje STASIS iš viso yra 5 762 TB objektai pagal STASIS numatytas pastatų paskirtis. Prieinamumo vertinimas atliktas 1 225 objektams (apie 21 proc. visų TB objektų, esančių STASIS). Iš 1 225 STASIS sistemoje užpildytų TB prieinamumo vertinimo anketų tik 2,8 proc. objektų atitinka minimalius prieinamumo reikalavimus, 70,5 proc. – atitinka dalinai, o 26,7 proc. objektų prieinamumo reikalavimų neatitinka.2) 2025 m. II ketv. Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių institucijų bei įstaigų fizinės aplinkos prieinamumo stebėsenos analizės pagal STASIS informacinės sistemos duomenis rezultatai (vertintos 2684 įstaigos, naudojant STASIS prieinamumo vertinimo sistemą) pateikti LR Aplinkos ministerijai, pristatyti susitikimo su savivaldybių asmenų su negalia koordinatoriais metu, Lietuvos Respublikos Vyriausybei, atskiroms savivaldybėms bei paviešinti viešoje erdvėje: https://www.stasis.lt/lt/metodine-informacija?per_page=9&page=1Taip pat, siekiant fizinės aplinkos prieinamumo užtikrinimo skatinimo, STASIS sistemos viešinimo, bei institucijų susidomėjimo fizinės aplinkos prieinamumo sritimi 2025 m. IV ketv. organizuotas ir įgyvendintas apdovanojimų renginys – „STASIS 2025: prieinamiausių statinių apdovanojimai“. Renginio metu vyko aktyvi viešinimo kampanija viešoje erdvėje, teikiant nuorodas į STASIS sistemą.3) Siekiant sukurti ugdymo pastatų prieinamumo vertinimų rezultatų vieningą traktavimą, STASIS buvo papildytas naujais kriterijais, skirtais švietimo įstaigų prieinamumo įsivertinimui. 2025-04-10 pasirašyta bendradarbiavimo sutartis su Nacionaline švietimo agentūra (NŠA) dėl duomenų iš STASIS teikimo į ŠVIS.2025 m. III ketv. STASIS API (integracinė sąsaja) ištestuota ir paruošta NŠA suderintų duomenų perdavimui. 4)2025 m. II-III ketv. pabaigti E-mokymų platformos programavimo darbai. Tačiau IV ketv atsiradus naujai Moodle versijai, E-mokymų platformai būtinas funkcionalumų atnaujinimas, , šie darbai bus atliekami 2026 metų I-II ketv.5) 2025 m. II-III ketvirtį bendradarbiaujant su Valstybės duomenų agentūra, atvertas duomenų rinkinys - STASIS objektų prieinamumo vertinimai. Lietuvos atvirų duomenų portale paskelbti STASIS atviri duomenys - Atverti objektų pritaikomumo negalią turintiems asmenims vertinimų duomenys.6) 2025 m. II ketv. buvo atliktas informacinės sistemos SPSKIS (STASIS.LT) valstybės informacinių išteklių (toliau – VII) svarbos vertinimas, VII svarbos vertinimo rezultatų dokumentai suderinti su Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra. Išvada: VII rūšis, kuriai priskiriami valstybės informacinį išteklių sudarantys duomenys ir informacinė sistema SPSKIS (STASIS.LT), kurioje jie tvarkomi, įvertinta kaip 3 - vidutinės svarbos.Valstybei ir savivaldybėms nuosavybės teise priklausančių pastatų pritaikymo asmenų su negalia poreikiams 2025–2026 metų veiksmų plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2025 m. gruodžio 4 d. įsakymu Nr. V-130 "Dėl valstybei ir savivaldybėms nuosavybės teise priklausančių pastatų pritaikymo asmenų su negalia poreikiams 2025–2026 metų veiksmų plano patvirtinimo" (toliau - Planas) stebėsena bus vykdoma sukurtame STASIS stebėsenos mechanizme pagal Plane nurodytų įstaigų ir institucijų STASIS pateiktus duomenis ir STASIS numatytus prieinamumo kriterijus. Plane nurodytų 2025 m. pertvarkytų/planuojamų pertvarkyti pastatų pritaikant asmenų su negalia poreikiams stebėsena bus vykdoma 2026 metais, o 2026 m. pertvarkytų/planuojamų pertvarkyti pastatų stebėsena bus vykdoma 2027 metais.
Sisteminis tarnybinių automobilių valdymo ir naudojimo sistemos peržiūrėjimas. Naujos redakcijos Vyriausybės 1998 m. lapkričio 17 d. nutarimo „Dėl tarnybinių lengvųjų automobilių biudžetinėse įstaigose“ projekto priėmimas.
Siekiant centralizuotai užtikrinti valstybės biudžeto lėšų tarnybiniam transportui naudojimo racionalumą, Vyriausybė 2020-01-29 nutarimu Nr. 70 patvirtino 1998-11-17 nutarimo Nr. 1341 „Dėl tarnybinių lengvųjų automobilių biudžetinėse įstaigose“ pakeitimą, kuriuo įpareigojo ministerijas ir pavaldžias biudžetines įstaigas, iš joms skirtų asignavimų, tarnybiniuose administracinės paskirties automobiliuose įdiegti telemetrinius įrenginius, kurie duomenis apie jų naudojimą ir judėjimą perduotų Telemetrinės tarnybinių administracinės paskirties automobilių kontrolės informacinei sistemai (duomenų valdytojas – Turto valdymo ir ūkio departamentas). Įsigaliojus naujiems valstybės biudžeto planavimo principams, buvo suteikta daugiau diskrecijos laisvės asignavimų valdytojams patiems pasirinkti priemones ir būdus rezultatams pasiekti, todėl valstybės biudžeto lėšų planavimo reguliavimas automobiliams išlaikyti nutarimu Nr. 1341 tapo netikslingas ir pripažintas netekusiu galios (2024-08-28 Nr. 712). Vyriausybės 2024-08-28 nutarimu Nr. 711 patvirtintos naujos redakcijos Pavyzdinės tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo biudžetinėse įstaigose taisyklės (2009-05-27 Nr. 543), kurios nustato tarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo, saugojimo, žymėjimo, techninės priežiūros, remonto, naudojimo kontrolės, ridos, degalų ir (ar) elektros ar kitos energijos apskaitos, netarnybinių lengvųjų automobilių naudojimo tarnybos reikmėms bei darbo pareigoms tvarką ir biudžetinių įstaigų darbuotojų atsakomybę už taisyklių pažeidimą.
Įdiegti visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo valdymo informacinę sistemą vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumui vertinti, siejant ją su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena.
Vykdant iš ES struktūrinių fondų lėšų finansuojamą projektą „Visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimas" įdiegta valstybės deleguotų visuomenės sveikatos stiprinimo paslaugų valdymo tobulinimo poreikiams gerinti IT sprendimo priemonė, taikytina ir vaikų sveikatos stiprinimo priemonių rezultatyvumui vertinti, siejant su gyvensenos ir vaikų sveikatos rodiklių stebėsena (prieinama per Higienos instituto interneto svetainę prieinamas https://svst.hi.lt).
Inicijuoti mokytojų kompetencijų tobulinimo programų, kuriose būtų integruotos darnaus vystymosi, sveikos gyvensenos nuostatos, rengimą / atnaujinimą ir jų vykdymą Pedagogų rengimo centruose ir akredituotose švietimo įstaigose.
Nacionalinė kvalifikacijos tobulinimo programa pedagogams, skirta pasirengti įgyvendinti Gyvenimo įgūdžių programą, pradėta įgyvendinti Vilniaus universitete ir Vytauto Didžiojo universitete nuo 2023 m. spalio mėn.
Vykdyti mokytojų mokymus, kuriuose dalyvautų ne mažiau kaip 3 000 mokytojų, skirtus pasiruošti mokyti pagal atnaujintas 3 pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrąsias programas.
Ministerija informavo, kad Nacionalinės švietimo agentūros kvalifikacijos tobulinimo programose kompetencijas kaip dirbti pagal atnaujintas priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas iki 2023-12-31 patobulino 5200 mokytojų.
Parengti Vyriausybės 2010-05-04 nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimo projektą, jame numatyti platesnes Ekonomikos ir inovacijų ministerijos ir priežiūros institucijų bendradarbiavimo formas ir gerosios praktikos sklaidos priemones.
Nėra parengtas Vyriausybės 2010-05-04 nutarimo Nr. 511 „Dėl institucijų atliekamų priežiūros funkcijų optimizavimo“ pakeitimo projektas.
Vykdyti VMVT prevencijos priemonių veiksmingumo analizę, identifikuojant priemones darančias didžiausią poveikį ūkio subjektams.
VMVT direktoriaus 205-04-09 įsakymu Nr. B1-225 patvirtintas VMVT 2025-2027 metų prevencinių priemonių planas. Planuojamų vykdyti prevencinių priemonių sąrašas pagal identifikuotas sritis, vertinimo kriterijai, atsakingi VMVT struktūriniai padaliniai ir kita su prevencinių priemonių vykdymu susijusi informacija pateikiama Plane. Numatyta, kad VMVT struktūriniai padaliniai informaciją apie Plane nurodytų prevencinių priemonių įgyvendinimą teikia kasmet. Šiais metais vykdomos priemonės, numatytos 2025 m. laikotarpiui. Prevencijos priemonių įgyvendinimo analizė bus vykdoma pasibaigus prevencinių priemonių įgyvendinimo laikotarpiui.
Uždaryti 2023 ir 2024 m. didžiąją knygą, pašalinti minėtais metais padarytas finansines apskaitos klaidas ir netikslumus.
Uždaryta 2023 ir 2024 m. Didžioji knyga, pašalintos minėtais metais padarytos finansinės apskaitos klaidos ir netikslumai.
Siekiant turėti realiai veikiantį finansavimo modelį, atlikti teisinės bazės, reikalingos realiai veikiančiam finansavimo modeliui, peržiūrą ir reikiamus pakeitimus.
Įgyvendinant 2023–2025 m. Strateginiame veiklos plane įtrauktą Socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonę Nr. 09-003-02-02-08, patvirtintą 2022-09-29 įsakymu Nr. A1-648 „Dėl 2021–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonės Nr. 09-003-02-02-08 „Plėtoti efektyvios prevencijos ir pagalbos smurto artimoje aplinkoje sistemą, stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą”, organizuoti visuomenės informavimo kampanijas, padedančias atpažinti įvairias smurto formas ir suteikiančias informaciją, kur galima kreiptis pagalbos, nukentėjus nuo smurto artimoje aplinkoje.
Vyksta dalis mokymų valstybės, savivaldybių institucijų atstovams, nevyriausybinių organizacijų atstovams, rengiami scenarijai viešinimo kampanijoms. Priemonę koordinuoja ESF.
Inicijuoti naują disponuojamų kultūros vertybių vertinimą ir patikslinti jų vertes. Sudaryti komisiją, turinčią kompetencijų vertinti dailes kūrinius.
Sudaryta vertinimo komisija atliko vertinimo darbus ir pateikė vertinimo rezultatus.
Atsižvelgiant į atliktos viešojo sektoriaus institucinės sąrangos (institucijų tinklo) ir viešojo valdymo procesų tobulinimo analizės rezultatus, parengti siūlymus dėl tinkamiausio Viešojo sektoriaus įstaigų tobulinimo gairėse nustatytų viešųjų įstaigų steigimo kriterijų reglamentavimo įstatymo lygiu.
Vidaus reikalų ministerija parengė Viešųjų įstaigų įstatymo Nr. I-1428 pakeitimo projektą (2023-06-01 registruotas Seime (Reg. Nr. XIVP-2835)). Šiuo įstatymo projektu ir jį įgyvendinančiais teisės aktų projektais siekiama:- padidinti biudžetinių įstaigų ir viešųjų įstaigų, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdymo efektyvumą, skaidrumą ir administracinę gebą atlikti šioms įstaigoms pavestas funkcijas; -užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybės dalyvavimas viešosiose įstaigose būtų tikslingas, neštų naudą visuomenei ir valstybei ar savivaldybei, gryninti viešųjų ir biudžetinių įstaigų kompetenciją ją susiejant su įstaigos paskirtimi.
Finansų ministerijai su Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei duomenų analizės ir kompetencijų centro tolesnės veiklos nacionaliniu lygmeniu modelį, kartu pateikiant, priklausomai nuo siūlymų turinio, sprendimų dėl įpareigojimų kompetentingoms institucijoms projektus. Užtikrinti priimtų sprendimų įgyvendinimą.
Remiantis suinteresuotų institucijų poreikiais ir atlikta analize dėl kompetencijų centro tolesnės veiklos, priimtas LRV 2023-07-26 nutarimas Nr. 596 ,,Dėl LRV 2018-07-18 nutarimo Nr. 697 „Dėl Šešėlinės ekonomikos mažinimo koordinavimo komisijos sudarymo“ pakeitimo“, kuriuo nuo 2024-01-01 Valstybės duomenų agentūrai pavedama koordinuoti ir vykdyti oficialiai neapskaitytos (šešėlinės) ekonomikos analitikos centro veiklas, jas įtraukiant į Valstybės duomenų valdysenos darbų programą, kuri būtų derinama su Šešėlinės ekonomikos mažinimo koordinavimo komisija. Komisija nagrinės agentūros bei kitų valstybės institucijų ir įstaigų siūlymus dėl neapskaitytos (šešėlinės) ekonomikos analizės darbų prioritetinių krypčių, poreikio, apimties, šiems analizės darbams atlikti reikalingų išteklių ir teiks dėl to išvadas bei pasiūlymus valstybės institucijoms ir įstaigoms bei Vyriausybei.
Įvertinus „Negalios nustatymo sistemos tobulinimas“ projekto ekspertų pateiktas išvadas ir rekomendacijas dėl negalios nustatymo sistemos tobulinimo galimybių, spręsti klausimą dėl pagalbos / paslaugų teikimo planų asmenims su negalia sudarymo ir jų stebėsenos.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija informavo, kad 2023 m. spalio mėn. patvirtinti poįstatyminiai negalios nustatymo tvarkos aprašai- neįgalumo lygio nustatymo, specialiųjų poreikių ir jų lygių nustatymo ir kt., kuriuose numatyta jau negalios vertinimo metu identifikuoti asmeniui reikalingos pagalbos poreikį ir asmeniui sutikus sudaryti pagalbos planą. Taip pat Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba 2023 m. gruodžio mėn. patvirtino Pagalbos koordinavimo asmeniui su negalia skyrimo, organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašą . Pagalbos planas automatiniu būdu, per Socialinių paslaugų informacinę sistemą (SPIS), perduodamas paslaugų ir (ar) priemonių teikimą organizuojančioms institucijoms.
Vertinimo pagrindu priimti sprendimus dėl vidaus kontrolės priemonių stiprinimo.
Pakeisti teisės aktus, nustatant reikalavimus visuomenės sveikatos saugos, aplinkos apsaugos ir kitus saugos reikalavimus atitinkančių kompostinių įrengimui namų ūkiuose ir urbanizuotų vietovių bendruomenių daržuose arba įgyvendinti kitas žaliųjų atliekų tvarkymo priemones (derinant su Sveikatos apsaugos ministerija, Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba, savivaldybėmis)
Aplinkos ministerija buvo parengusi ir 2024 m. suinteresuotiems subjektams derinimui per TAIS pateikusi Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2007 m. sausio 25 d. įsakymo Nr. D1-57 „Dėl Biologiškai skaidžių atliekų kompostavimo, anaerobinio apdorojimo aplinkosauginių reikalavimų patvirtinimo“ (toliau – BSA reikalavimai) pakeitimo projektą. BSA reikalavimų pakeitimo projektui buvo pateikta daug suinteresuotųjų subjektų pastabų, kurios atskleidė, kad pasiūlytas teisinis reglamentavimas nėra palaikomas ir kelia papildomus klausimus dėl tokio teisinio reglamentavimo taikymo savivaldybių lygmeniu.Nepaisant siekio patikslinti BSA reikalavimus, atkreipiame dėmesį, kad priemonė pati savaime numato alternatyvą, t. y., įgyvendinti šią priemonę galima ne tik pakeičiant teisės aktus dėl kompostinių įrengimo namų ūkiuose ir urbanizuotų vietovių bendruomenių daržuose (kaip planavo Aplinkos ministerija), bet ir įgyvendinant kitas žaliųjų atliekų tvarkymo priemones. Todėl įvykdžius žemiau nurodytas priemones, ši rekomendacijos priemonė laikoma įgyvendinta: 1.2025 m. birželio 25 d. aplinkos ministro įsakymu „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. balandžio 27 d. įsakymo Nr. D1-124 „Dėl 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 02-001-06-10-02 „Skatinti atliekų perdirbimą ir antrinių žaliavų naudojimą“ įgyvendinimo“ pakeitimo“ Nr.D1-77 buvo patvirtintas Pažangos priemonės Nr. 02-001-06-10-02 „Skatinti atliekų perdirbimą ir antrinių žaliavų naudojimą“ poveiklės „Namudinio kompostavimo plėtra“ projektų finansavimo sąlygų aprašas. Pagal šį finansavimo aprašą planuojama iki 2030 m. skirti savivaldybėms iš viso iki 2 mln. eurų valstybės biudžeto lėšas namudinio kompostavimo plėtrai skirtų kompostavimo priemonių įsigijimui ir išdalinimui gyventojams. 2.2025 m. rugsėjo 25 d. priimtu Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo Nr. VIII-787 pakeitimo įstatymu Nr. XV-444 pakeistas Lietuvos Respublikos atliekų tvarkymo įstatymo 30(2) straipsnis ir jo 12 dalyje numatyta, kad gyventojams, kompostuojantiems namų ūkiuose susidarančias biologines atliekas, gali būti skaičiuojamas mažesnis mokestis už atliekų tvarkymą. Ši įstatymo nuostata įsigalios 2026 m. liepos 1 d.: „12. Savivaldybės tarybos sprendimu atliekų turėtojams (fiziniams asmenims ir juridiniams asmenims), kompostuojantiems komunalinėms atliekoms priskiriamas biologines atliekas jų susidarymo vietoje, gali būti nustatyta mažesnė mokėtina rinkliavos ar įmokos suma. Savivaldybė arba savivaldybės pavedimu komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratorius, vykdydami komunalinių atliekų turėtojų registravimą aplinkos ministro nustatyta tvarka, turi teisę tvarkyti duomenis apie atliekų turėtojų (fizinių asmenų ir juridinių asmenų) vykdomą biologinių atliekų, kurios priskiriamos komunalinėms atliekoms, kompostavimą jų susidarymo vietoje.“3.Priemonę vykdo ir savivaldybės, kurios atsižvelgdamos į turimą žaliųjų atliekų perdirbimo infrastruktūrą, galimybes priimti šias atliekas iš gyventojų ir (arba) suteikti žaliųjų atliekų surinkimo paslaugą, numato atitinkamas žaliųjų atliekų tvarkymo priemones arba nustato namudinio kompostavimo tvarką (kai toks žaliųjų atliekų tvarkymas namų ūkiuose yra skatinamas) vietos atliekų tvarkymo taisyklėse. Dalis savivaldybių kompostuojantiems gyventojams mažina vietinę rinkliavą (tokią kompostavimo skatinimo priemonę numato savivaldybės tarybos tvirtinamuose vietinės rinkliavos nuostatuose). Tokias savivaldybių iniciatyvas taip pat galima laikyti tinkamu priemonės įgyvendinimu.
Įdiegti Slaugos ir globos įstaigose vieningą informacinę sistemą, skirtą viešiesiems pirkimams organizuoti ir kontroliuoti bei užtikrinti vidaus kontrolę.
Įdiegta viešųjų pirkimų valdymo informacinė sistema, atlikta integracija su dokumentų valdymo sistema DBSIS, suteiktos naudotojų prieigos ir užtikrintas sistemos naudojimas pagal sutarties sąlygas. Paslaugos priimtos pagal 2025-11-17 pasirašytą perdavimo–priėmimo aktą.
Parengti ir patvirtinti eilių mažinimo priemonių įgyvendinimo rezultatų vertinimo aprašą, numatant priemonių stebėseną, jos rodiklius ir galimas priemonių korekcijas bei rezultatų skelbimą.
Sveikatos apsaugos ministras 2023-08-23 įsakymu Nr. V-933 patvirtino Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonių plano 2023–2024 m. įgyvendinimo rezultatų vertinimo tvarkos aprašą, kuriuo nustatė plano įgyvendinimo rezultatų stebėsenos ir vertinimo tvarką.
Sukurti prieigas prie registrų ar informacinių sistemų, kurių duomenis savivaldybės naudoja teikdamos socialinę paramą.
Siekiant automatizuoti piniginės socialinės paramos skyrimo tvarką, operatyviai ir veiksmingai apdoroti didelį duomenų kiekį bei užtikrinti taiklios socialinės paramos skyrimą, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos iniciatyva Valstybės duomenų agentūra jau sukūrė aplikaciją – duomenų apibendrinimo posistemį (DAP). Šio įrankio pagalba savivaldybių specialistai vienoje vietoje gauna asmenų, kurie kreipiasi dėl piniginės socialinės paramos, duomenis, reikalingus sprendimui priimti (asmens pajamas, šeiminę padėtį, gyvenamąją vietą, kt.) iš įvairių registrų ir informacinių sistemų (Gyventojų registro, Nekilnojamojo turto registro, „SoDros“, Užimtumo tarnybos, Nacionalinės švietimo agentūros ir kt.), kurių pagrindu gyventojams skiriama piniginė socialinė parama.Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai įgyvendinant „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“ projektą, numatytas naujų integracinių sąsajų sukūrimas su išorinėmis sistemomis (integracija su Lietuvos teismų informacine sistema, E. sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacine sistema). Priemonės bus įvykdytos įgyvendinus projektą „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“. Funkcionalumus planuojama sukurti iki 2026 m . liepos mėn. (pratęstas projekto veiklų įgyvendinimo terminas).Su Nacionaline teismų administracija pasirašyta duomenų teikimo iš Lietuvos teismų informacinės sistemos teikimo į Socialinės paramos šeimai informacinę sistemą (SPIS). 2025 m. lapkričio mėn. Nacionalinė teismų administracija Socialinės apsaugos ir darbo ministeriją raštu informavo apie užsitęsusius jos sistemos (LITEKO) modernizavimo darbus: rašte nurodyta, kad sistemos veiklos pradžia numatoma 2026 m. birželio 1 d.Nežiūrint to, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija atliko duomenų gavimo realizacijos darbus ir laukia Nacionalinės teismų administracijos sistemos pasirengimo teikti duomenis.Su Registrų centru šiuo metu yra derinama sutartis dėl duomenų gavimo iš E. sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos.Papildomai buvo sukurtos integracijos su Lietuvos transporto saugos administracija dėl duomenų apie Lietuvos Respublikos vidaus vandenų laivų registre ir Lietuvos Respublikos jūrų laivų registre esančių duomenų bei su VšĮ Transporto kompetencijų agentūra dėl Lietuvos Respublikos civilinių orlaivių registro duomenų, kurie reikalingi siekiant įvertinti gyventojų turtą, gavimo. Taip pat pasirašyta sutartis su Valstybine mokesčių inspekciją dėl duomenų apie gyventojų sąskaitas gavimo. Šie duomenys gaunami į SPIS ir savivaldybės jau gali jais naudotis priimant sprendimus dėl paramos skyrimo.Sukurta integraciją su Socialinių paslaugų priežiūros departamento prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos valdoma Socialinės globos licencijavimo elektronine priemone (SGLEP), kurios duomenys reikalingi siekiant užtikrinti socialinės globos teikimą asmenims su sunkia negalia.
Įvertinti VII svarbos vertinimo metodikos tikslinimo poreikį ir, esant VII svarbos vertinimo tikslinimo poreikiui, atlikti jos pakeitimus.
Rekomendaciją numatoma įgyvendinti Tarnybos tinklapyje paskelbiant informacinį pranešimą, kuriuo pirkimų vykdytojams būtų paaiškinamos Įstatymo 21 straipsnio nuostatos bei detaliau atskleidžiama formuluotės „dalyvaujantys pirkime ar galintys daryti įtaką jo rezultatams“ reikšmė.
Parengti veiksmų ir sąveikos su NVO ir savanoriais krizių, ekstremaliųjų situacijų, mobilizacijos ir karo metu plano rengimo rekomendacijas (gaires).
Peržiūrėti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos viešųjų pirkimų ir vidaus kontrolės taisykles papildant jas nuostatomis dėl kasmetinės ministerijai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų vykdymo analizės atlikimo, kurios pagrindu priimti sprendimus dėl viešųjų pirkimų konsolidavimo ar centralizavimo galimybių nustatymo.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerija papildė viešųjų pirkimų ir vidaus kontrolės taisykles (2024-01-16 ministro įsakymas A1-36) nuostatomis dėl kasmetinės ministerijai pavaldžių įstaigų viešųjų pirkimų vykdymo analizės atlikimo, kurios pagrindu bus priimami sprendimai dėl viešųjų pirkimų konsolidavimo ar centralizavimo.
Įpareigoti VTPSI pertvarkyti TPDRIS, užtikrinant Teritorijų planavimo įstatymo 26 str. 4 d. įgyvendinimą – papildomai Teritorijų planavimo komisijoje gali dalyvauti tik planavimo sąlygas išdavusių ir turėjusių išduoti, bet neišdavusių institucijų atstovai.
Aplinkos ministerija informavo, kad Teritorijų planavimo dokumentų rengimo ir teritorijų planavimo proceso valstybinės priežiūros informacinė sistema (TPDRIS) patikslinta užtikrinant, kad komisijos pirmininkas gali įtraukti planavimo sąlygas turėjusių išduoti institucijų atstovus.
Kartu su Žemės ūkio ministerija išnagrinėti galimybę modifikuoti TPDRIS ir ŽPDRIS: numatyti priemones, užtikrinančias tinkamą viešinimo proceso dokumentavimą.
Aplinkos ministerija informavo, kad vadovaujantis aplinkos ministro 2020 m. spalio 22 d. įsakymu Nr. D1-643 patvirtintais Topografijos, inžinerinės infrastruktūros, teritorijų planavimo ir statybos elektroninių vartų informacinės sistemos (toliau – TPS vartai ) nuostatais teritorijų planavimo ir žemėtvarkos dokumentų sprendiniai kompleksiškai viešinami TPS vartų žemėlapiuose.
Inicijuoti Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinių įgyvendinimo stebėsenos rodiklių sistemos parengimą, kad būtų galima vienodai sistemingai stebėti valstybės teritorijoje vykstančius kokybinius ir kiekybinius aplinkos pokyčius ir juos vertinti. Inicijuoti teisės aktų pakeitimus: nustatyti, kad kartu su valstybės bendruoju planu būtų tvirtinama jo sprendinių įgyvendinimo programa.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023-09-20 nutarimu Nr. 741 patvirtinta Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinių įgyvendinimo programa, kurios 2 priede nustatyti Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinių įgyvendinimo stebėsenos rodikliai, reikalingi vertinant planuojamos teritorijos ir jos aplinkos pokyčius ir tobulinant Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendinius.
Vidutinio laikotarpio veiksmai ir priemonės: įtraukus savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūrą į 2021–2030 metų nacionalinės pažangos programą, inicijuotos ir patvirtintos atskirų valstybės veiklos sričių plėtros programose šios priemonės ir jų įgyvendinimo terminai.
Siekiant 2021 – 2030 metų nacionalinio pažangos plano (planas) 8 strateginio tikslo (didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą), numatyta tobulinti viešojo valdymo institucijų sistemą, peržiūrėti funkcijas. Vidaus reikalų ministerija informavo, kad 2022-03-09 Vyriausybės nutarimu Nr. 206 patvirtintoje 2022-2030 m. plėtros programos valdytojos Vidaus reikalų ministerijos viešojo valdymo plėtros programoje identifikuota 3 problema: „viešojo valdymo funkcijų priskyrimas atitinkamam valdžios lygmeniui neužtikrina racionalaus išteklių panaudojimo“. Šios problemos sprendimui programoje numatyta pažangos priemonė: „vykdyti viešojo valdymo struktūros reformą, siekiant optimalios viešųjų funkcijų apimties ir racionalaus viešųjų funkcijų paskirstymo tarp valstybinių ir vietos valdžios institucijų“. Plane ir viešojo valdymo plėtros programoje numatytos siektinos tarpinės bei galutinės rodiklių reikšmės bei jų terminai.
Atsižvelgiant į apklausos metu surinktus duomenis bus ieškoma galimybių patenkinti savivaldybių metodinės pagalbos poreikius.
Savivaldybė, siekdama, kad privačiam subjektui perduotas valdyti savivaldybės turtas būtų valdomas atsakingai ir rūpestingai, kasmet inicijuoja metinės inventorizacijos atlikimą, kurios metu tikrinami ne tik turto apskaitos objektai, vnt., bet vertinama ir turto būklė. Atsižvelgiant į Valstybės kontrolės rekomendacijas, savivaldybė sieks, kad periodiškai atliekamas privačiam subjektui perduoto turto vertinimas būtų ir fiksuojamas, t. y. daromos perduoto ilgalaikio turto nuotraukos, tikslu - per metų laikotarpį įvykę turto būklės pokyčiai atsispindėtų vertinimo rezultatuose. Tai savivaldybei leistų lengviau įvertinti per metus (ar kitą laikotarpį) įvykusius turto būklės pokyčius ir vertinti ar privatus subjektas tinkamai prižiūri jam perduotą valdyti turtą ir, jei reikalinga, laiku imtis atitinkamų priemonių jam tvarkyti. Už 2025 m. atlikti Palangos koncertų salės ir Kempingo turto būklės vertinimai ir fiksuoti rezultatai.
Svarstysime galimybes ir, esant reikalui, teiksime Vyriausybei siūlymus dėl vieningos elektroninės sistemos, kurioje visos valstybinės institucijos galės pateikti duomenis apie teikiamą finansavimą NVO, sukūrimo.
Vadovaujantis Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo 4 str. 2 d. 3 p., Socialinės apsaugos ir darbo ministerija renka ir analizuoja duomenis apie nevyriausybinėms organizacijoms valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų teikiamą finansavimą. Susisteminta informacija skelbiama ministerijos interneto svetainėje (https://socmin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/nevyriausybiniu-organizaciju-politika/nvo-teikiamas-finansavimas). 2022 m. ministerijos naudojamoje projektų administravimo elektroninėje sistemoje SOPAS (administruojama Socialinių paslaugų ir priežiūros departamento) įdiegta papildoma funkcija leidžia išorinei institucijai naudoti sistemą projektų atrankai ir administravimui. Valstybės duomenų agentūrai plečiant veiklą, apsvarstyta ir atsisakyta vieningos elektroninės sistemos kūrimo duomenų rinkimui ir analizei. Kadangi tikslus galima pasiekti efektyviau ir pigiau, nuspręsta pasinaudoti Valstybės duomenų agentūros teikiamais sprendimais (duomenų ežeru).
Rengiant ir įgyvendinant Ilgalaikę pastatų renovacijos strategiją diegti ilgalaikius projektų finansavimo instrumentus ir optimalius valstybės paramos teikimo būdus, taip pat numatyti kitas skatinimo ar motyvacines priemones, siekiant skatinti pastatų savininkus didinti pastatų energinį efektyvumą.
Aplinkos ministerija yra informavusi, kad Europos investicijų banko valdomame Jessica II fondų fonde įsteigta nauja Rizikos pasidalijimo fondo Paskolų finansinė priemonė. Išrinktas administratorius – finansų tarpininkas, kuris rūpinasi investicijų pritraukimu į fondą. 2022 birželio 30 d. Seimas priėmė Valstybės paramos daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo Nr. I-2455 (Įstatymas) 3 straipsnio pakeitimo įstatymą, šie pakeitimai suteikia galimybes keisti valstybės paramos daugiabučių namų atnaujinimui (modernizavimui) modelį, lanksčiau diferencijuoti ir mažinti valstybės paramą, kurti jo naujus būdus ir mechanizmus. Siekiant valstybės paramos modelio ir jo administravimo efektyvumo, Įstatyme numatytos esminės galimybės Vyriausybei apsispręsti, kaip diferencijuoti valstybės paramą, kad riboti viešieji ištekliai būtų išnaudojami efektyviausiai, būtų kuriami nauji paramos mechanizmai, taip pat numatyta fiksuotų įkainių modelio taikymo galimybė pagal Vyriausybės nustatytą tvarką. Aplinkos ministro 2022 m. spalio 12 d. įsakymu Nr. D1-336 patvirtintas Ilgalaikės pastatų renovacijos strategijos įgyvendinimo planas, kuriame iškeltas uždavinys (1.2.) – peržiūrėti renovacijos veiklos modelį ir numatant veiksmus: 1.2.1. punktu numatyta siekiant užtikrinti pakankamą atnaujinamų (modernizuojamų) pastatų skaičių ir projektų srauto tolygumą, peržiūrėti normatyvinius reikalavimus ir kriterijus atnaujinamiems (modernizuojamiems) gyvenamiesiems pastatams ir kvietimų teikti paraiškas (atnaujinti) modernizuoti gyvenamiesiems pastatams periodiškumą;(1.2.2. punktu numatyta sukuriant palankią reguliacinę aplinką skatinti projektų administratorius siekti įgyvendinti daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) projektus aukštesnės energinio efektyvumo klasės, rengti inovatyvius projektus; (LRV priėmė valstybės paramos daugiabučiams TA nuostatų pakeitimus, kuriuose parama teikiama ne žemesnei nei B kl. energinio naudingumo pastatams, kvietimai paramai šiuo metu diferencijuojami, atsižvelgiant į didesnius energetinius sutaupymus; 1.2.3. punktu numatyta įvertinti galimybes taikyti pastatų atnaujinimo (modernizavimo) modelį taikant fiksuotą įkainį už atliktus pastato atnaujinimo (modernizavimo) darbus; 1.2.4. punktu numatyta pakeisti teisinį reguliavimą, sudarant prielaidas daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) projektų administratorių kiekio didėjimui, jų kvalifikacijos didinimui.2024 m. liepos mėn. Aplinkos ministerija papildomai informavo, kad planuojamas skelbti fiksuoto įkainio kvietimas 2024 m. liepą/2024 m. rugpjūtį, kuris bus atviras bei neribojantis laike, todėl projektų administratoriams nereikia laukti kvietimo pabaigos bei projektų eilės sudarymo. Pateikus paraišką yra sudaryta galimybė iš karto sudaryti VP sutartį ir pradėti projekto įgyvendinimo veiklas taip sukuriant tolygią bei stabilią paslaugų tiekėjų bei rangovų rinką). 2024 m. buvo sudarytos palankios sąlygos tolygiam projektų srautui, nes visus metus sudaroma galimybė teikti paraiškas daugiabučiams atnaujinti (modernizuoti): A klasės kvietimui paraiškas buvo galima teikti nuo 2023 m. kovo mėn. iki 2024 m. kovo mėn., Skydinės renovacijos projektams paraiškas galima teikti nuo 2023 rugsėjo mėn. iki 2024 m. spalio mėn., planuojamas paskelbti fiksuoto įkainio kvietimas nuo 2024 m. rugpjūčio mėn. iki kol pakaks lėšų (planuojama, kad visus 2025 m.). Šiuo metu atliekami teisės aktų pakeitimai pritaikant tyrimo sprendinius (š. m. ESF atliko fiksuoto įkainio taikymo vertinimą, kurio išvados bus pateiktos liepos mėn.). Nuo 2024 m. kovo mėn. teikiamos konsultacijos informacine telefono linija ir teikiami atsakymai raštu į klausimus, pateiktus interneto svetainėje https://modernizuok.apva.lt tikslinei grupei: daugiabučių namų butų ir kitų patalpų savininkams, kitiems būsto sektoriaus dalyviams apie dalyvavimą daugiabučių namų renovacijoje, apie paramos suteikimo sąlygas ir procedūras, daugiabučių namų renovacijos įgyvendinimo, daugiabučių namų priežiūros gerinimo, finansų valdymo klausimais, investicijų projektų parengimo, įgyvendinimo ir kitais organizaciniais, techniniais, administraciniais ir kitais klausimais. Pasirašyta Interaktyvaus žemėlapio vystymo ir palaikymo paslaugų sutartis. Viena iš sutarties dalių - patikros procesų skaitmenizavimas, siekiant padidinti daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) projektų kontrolės efektyvumą. Planuojamas susitikimas su tiekėju aptarti renovacijos procesų ir projektų patikrų planavimo modulio sprendimus, panaudojant GIS technologijas.
Vyriausybei pateiktas Lietuvos Respublikos socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 papildymo 25 (1) straipsniu ir 13,19 (1),34,36 straipsnių bei šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymas, kuriuo siūloma akredituotą socialinę priežiūrą įskaitant vaikų dienos centrų teikiamą socialinę priežiūrą) finansuoti tiesiogiai. Įvertinsime galimybes keisti specializuotų pagalbos centrų finansavimo koncepciją ir pateiksime pasiūlymus Vyriausybei.
Nuo 2021-01-01 įsigaliojo Socialinių paslaugų įstatymo Nr. X-493 2, 8, 13, 15, 16, 17, 19(1), 20, 30, 34, 36 str. ir šeštojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir įstatymo papildymo 19(2), 25(1), 25(2) str. įstatymas (2020-05-21 Nr. XIII-2945), kuriuo įteisintas socialinės priežiūros akreditavimas (įskaitant vaikų dienos centrų teikiamą socialinę priežiūrą). Nuo 2021 m. pasikeitė vaikų dienos centrų finansavimo modelis. Savivaldybės turi akredituoti jų teritorijoje teikiamas socialinės priežiūros paslaugas, kurios finansuojamos valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšomis. Parengti ir patvirtinti įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai:1) Vyriausybės 2020-07-08 nutarimas Nr. 779 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2006-10-10 nutarimo Nr. 978 „Dėl Socialinių paslaugų finansavimo ir lėšų apskaičiavimo metodikos patvirtinimo“ pakeitimo“ nustato, kad teikiančias socialinę priežiūrą socialinių paslaugų įstaigas, kurias savivaldybės nustatyta tvarka pasirenka pats socialinių paslaugų gavėjas (jo tėvai, įtėviai, globėjas, rūpintojas, kiti teisėti asmens atstovai), savivaldybė finansuoja tiesiogiai, sudarydama sutartis su akredituotą socialinę priežiūrą teikiančia socialinių paslaugų įstaiga.2) Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-06-30 įsakymu Nr. A1-630 „Dėl Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2006-04-05 įsakymo Nr. A1-93 „Dėl socialinių paslaugų katalogo patvirtinimo“ pakeitimo“ socialinių paslaugų katalogas papildytas nauja vaikų dienos socialinės priežiūros paslauga.3) Socialinės priežiūros akreditavimo tvarkos apraše, patvirtintame socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-06-30 įsakymu Nr. A1-622, nustatyta prašymo akredituotai socialinei priežiūrai teikti pateikimo ir nagrinėjimo tvarka, sprendimų priėmimo tvarka ir terminai, ir kt.4) Akredituotos vaikų dienos socialinės priežiūros reikalavimai ir rekomendacijos patvirtintos socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-07-10 įsakymu Nr. A1-658: reglamentuoti įstaigos pagrindiniai veiklos dokumentai, veiklos organizavimas ir kt.5) Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2020-12-08 įsakymu Nr. A1-1232 patvirtintas Savivaldybių administracijoms skirtų valstybės biudžeto lėšų akredituotai vaikų dienos socialinei priežiūrai organizuoti, teikti ir administruoti paskirstymo, pervedimo, tikslinimo, naudojimo, atsiskaitymo ir kontrolės tvarkos aprašas.6) Socialinės paramos šeimai informacinė sistema (SPIS) papildyta funkcionalumu, kad būtų galima įvesti socialinių paslaugų įstaigas, teikiančias akredituotą vaikų dienos socialinę priežiūrą. Priėmus teisės aktus, įteisintas socialinės priežiūros akreditavimas ir nuo 2021-01-01 teikiama tik akredituota vaikų dienos socialinė priežiūra, kuri finansuojama tiesiogiai, lėšas paskirstant socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu (2020-12-30 Nr.A1-1304, 2021-12-30 Nr. A1-983, 2022-12-27 Nr. A1-887).Teisė teikti specializuotą kompleksinę pagalbą suteikiama ir specializuota kompleksinė pagalba teikiama nuo 2023-07-01, Seimui 2022-03-15 priėmus Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo Nr. XI-1425 pakeitimo įstatymą Nr. XIV-934. Įstatymo pakeitimais įtvirtintas specializuotos kompleksinės pagalbos centrų akreditavimo mechanizmas, t. y specializuotos kompleksinės pagalbos centrai teiks tik akredituotą pagalbą ir ši pagalba bus akredituojama ir finansuojama iš valstybės biudžeto lėšų socialinės apsaugos ir darbo ministro nustatyta tvarka. Socialinės apsaugos ir darbo ministro 2022-12-29 įsakymu Nr. A1-901 patvirtintas Sprendimų teikti specializuotą kompleksinę pagalbą priėmimo tvarkos aprašas. Socialinių paslaugų priežiūros departamentui prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos pavesta organizuoti sprendimų teikti specializuotą kompleksinę pagalbą priėmimą, vykdyti specializuotos kompleksinės pagalbos teikimo priežiūrą.
Atnaujinti pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrąsias programas integruojant darnaus vystymosi, sveikos gyvensenos nuostatas.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-08-24 įsakymu Nr. V-1269 ir jo pakeitimu (2022-09-30 įsakymas Nr. V-1541) patvirtintos atnaujintos Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programos. Švietimo, mokslo ir sporto ministerija pakeitė sprendimus dėl rekomendacijos įgyvendinimo priemonių – atsisakyta sveikos gyvensenos nuostatų integravimo į pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrąsias programas ir parengta nauja Gyvenimo įgūdžių bendroji programa. Gyvenimo įgūdžių bendrojoje programoje yra integruotos temos, apjungiančios socialinį ir emocinį ugdymą, sveikatos ugdymą, psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo prevenciją, patyčių ir smurto prevenciją, žmogaus saugą nelaimingų atsitikimų atveju, saugų eismą, darbo saugą, pirmąją pagalbą, lytiškumo ugdymą, psichinės sveikatos stiprinimą, savižudybių prevenciją, lyčių lygybę, pagarbių santykių kūrimą, žmogaus teises ir kt. Nuo 2023 -09-01 Gyvenimo įgūdžių programa pradėta įgyvendinti mokyklų nelyginėse klasėse, nuo 2024-09-01 bus įgyvendinama visose klasėse. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos Ugdymo programų skyriaus vedėja pokalbio metu (2024-01-25) paaiškino, kad sveikos gyvensenos, fizinio aktyvumo ugdymas vykdomi per atnaujintą Fizinio ugdymo bendrąją programą. Įvertinus šią programą (Priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo bendrųjų programų 47 priedas) nustatėme, kad tarp programos tikslų yra „suformuoti ir įtvirtinti judėjimo ir fizinio aktyvumo įgūdžius, suteikti tvariai saviugdai būtinas žinias ir supratimą, visam gyvenimui įtvirtinant sveikatos tausojimo ir stiprinimo nuostatas bei kompetencijas“, o viena iš trijų fizinio ugdymo pasiekimų sričių yra „Fizinių ypatybių lavinimas ir sveikatingumo plėtojimas“. Atsižvelgus į patvirtintas naujas programas priemonė laikoma įgyvendinta.
Inicijuoti pasirinktų priemonių parengimą ir įgyvendinimo pradžią.
Parengti KASOKTĮ įstatymo pakeitimo projektą, numatant, kad pagrindinis kriterijus atleisti neaktyvų SNKT karį – pratybų / mokymų nelankymas be pateisinamos priežasties ir jį pateikti svarstyti LRV.
Atsižvelgiant į parengtą kompetencijų vertinimo ir kvalifikacijos tobulinimo modelį peržiūrėti ir patobulinti sveikatos apsaugos ministro 2002-03-18 įsakymą Nr. 132 „Dėl Sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistų profesinės kvalifikacijos tobulinimo ir jo finansavimo tvarkos“ ir kitus teisės aktus.
Nuteistųjų gyvenamųjų patalpų renovavimas iš bendrabutinio į kamerinį tipą. Mobiliojo ryšio detektavimo sistemų diegimas renovuojant ir pertvarkant nuteistųjų gyvenamuosius bendrabučius į kamerinio tipo patalpas: Alytaus PN nuteistųjų bendrabučio Nr. 2 rekonstrukcija (pertvarkant į kamerinio tipo patalpas).
2021 m. Alytaus PN nuteistųjų bendrabučio Nr. 2 rekonstravimo darbai buvo sustabdyti dėl nustatytų konstrukcijos trūkumų ir papildomų darbų poreikio. 2022 m. statybos darbai buvo atnaujinti pasirašius sutartį su nauju rangovu. Mobiliojo ryšio detektavimo sistema nėra diegiama, kadangi nerandami tiekėjai, kurie įdiegtų sistemą aptinkančią 5G ryšį ir neblokuojančią aplinkinių gyventojų ryšio.
Vykdyti mokytojų mokymus plėtojant mokytojų nacionalinio saugumo ir krašto gynybos problematikos kompetencijas (pirmenybę teikiant dėstantiems ir planuojantiems dėstyti nacionalinio saugumo ir krašto gynybos dalyką, taip pat pilietiškumo pagrindų, istorijos mokytojams ir kt.).
Organizuojant mokytojų mokymus nacionalinio saugumo, valstybės gynybos, informacinio saugumo ir pilietiškumo temomis pagal programą „Nacionalinio saugumo ir pilietiškumo nuostatų stiprinimas ugdyme“ (programos trukmė – 40 akad. val., programos kodas – 213005268), 2025 m. gegužės 20–22 d. buvo surengti nuotoliniai mokymai, kuriuose dalyvavo 194 pedagogai. 2025 m. rugpjūčio 18–21 d. Karaliaus Mindaugo husarų batalione, Panevėžio rajone, vyko vasaros kursai, kuriuose dalyvavo 32 mokytojai. Iš jų 25 dalyviams išduoti kvalifikacijos tobulinimo pažymėjimai, patvirtinantys pilną (40 akad. val.) programos baigimą, o 7 dalyviams – pažymos, patvirtinančios dalyvavimą kontaktiniuose mokymuose. Iš viso programos veiklose dalyvavo 226 pedagogai.
Peržiūrėti ir pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius nepageidaujamų įvykių valdymą. Išanalizavus kitų Europos Sąjungos valstybių narių patirtį, parengti efektyvų nepageidaujamų įvykių valdymo modelį.
Išanalizavus Europos šalių patirtį, įteisintas Nepageidaujamų įvykių valdymo modelis, kuris paskelbtas Higienos instituto interneto svetainėje http://www.hi.lt/lt/nepageidaujami_ivykiai.html. Pagal naują nepageidaujamų įvykių valdymo modelį sveikatos apsaugos ministro 2020-06-12 įsakymu Nr. V-1451 patvirtinus Nepageidaujamų įvykių stebėsenos aprašo pakeitimus (nauja redakcija) nepageidaujamų įvykių valdymą nacionaliniu lygiu koordinuoja Nepageidaujamų įvykių ekspertų komisija, kuri vertina nepageidaujamų įvykių stebėsenos rezultatus, nustato prioritetines pacientų saugos tobulinimo sritis ir teikia sveikatos apsaugos ministrui siūlymus dėl nepageidaujamų įvykių prevencijos priemonių nacionaliniu mastu kūrimo ir diegimo asmens sveikatos priežiūros įstaigose. 2022-09-05 įsakymu Nr. V-1314 pakeistas Nepageidaujamų įvykių stebėsenos ir valdymo aprašas (2010-05-06 įsakymas Nr. V-401).
Nustatyti visų Tarnybos valdomų ir tvarkomų informacinių sistemų atsakingus administratorius.
Sudaryti darbo grupę, kuri, išanalizavusi šalies ir užsienio gerąją praktiką apsvarstytų ir pasiūlytų optimaliausią kompetencijų vertinimo ir kvalifikacijos tobulinimo modelį įgalinant gydytojų profesines draugijas ir nustatant jų vaidmenį šiuose procesuose.
Parengta Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos koncepcija pagal kurią numatoma specialistų kvalifikacijos tobulinimą planuoti strategiškai (visais lygmenimis: specialistas, darbdavys, valstybė), atsižvelgiant į numatytus prioritetus ir sukurti IT priemones, skirtas administruoti specialistų kvalifikacijos tobulinimo organizavimo procesus (tobulinimo poreikio nustatymą, planavimą, monitoringą ir susiejimą su licencijų sąlygų laikymosi priežiūra ir kita). Kuriant koncepciją darbo grupių veikloje, viešosiose konsultacijose dalyvavo sveikatos priežiūros specialistų profesinių organizacijų (draugijų) atstovai, teikė siūlymus kuriant kompetencijų platformos informacinę sistemą. Sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformos informacinė sistema kuriama pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių planą, įgyvendinimo terminas, suderintas su Europos Komisija - 2024 m. IV ketvirtis.
Užtikrinti Sinchronizacijos veiksmų ir priemonių plane numatytų veiksmų įgyvendinimą nustatytais terminais.
- Nuo 2020 iki 2025 m. vasario mėn. Baltijos šalyse buvo įgyvendinti esminiai sinchronizacijos projektai, reikalingi užtikrinti sinchroninį susijungimą su kontinentinės Europos tinklais:oValdymo sistemų parengimas: automatinio generacijos valdymo (AGV), dažnio stabilumo vertinimo valdymo sistema (FSAS)oReikalingos infrastruktūros įrengimas: naujų jungčių statybą ir stiprinimas, skirstyklos ir TP, sinchroniniai kompensatoriaio2023 m. atliktas Lietuvos elektros energetikos sistemos izoliuoto darbo bandymas- 2024 m. liepos 16 d. Baltijos šalių operatoriai informavo BRELL sutarties šalis apie BRELL sutarties nepratęsimą ir atsijungimą nuo IPS/ UPS sinchroninės zonos 2025 m. vasario mėn.- 2024 m. lapkričio 26 d. ENTSO-E RGCE patvirtino Baltijos šalių pasirengimą susijungti sinchroniškai su kontinentinės Europos tinklais 2025 m. vasario mėn.- 2025 m. vasario 8 d. 09:09 val. Baltijos šalių elektros energetikos sistemos galutinai atsijungė nuo IPS/UPS sistemos ir pradėjo veikti izoliuotu režimu, kurio metu buvo atlikti izoliuoto darbo bandymai- 2025 m. vasario 9 d. 14:05 val. Baltijos šalių elektros energetikos sistemos sėkmingai pradėjo veikti nuolatiniu sinchroniniu režimu su kontinentinės Europos tinklais.
Įvertinti gydymo įstaigų tinklo efektyvumą, atsižvelgiant į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos pastebėjimus.
Atlikta analizė ir 2018 m. parengti aktyviojo gydymo ligoninių tinklui konsoliduoti reikalingi įstatymų pakeitimų projektai, kurie buvo pateikti svarstyti Seimui, bet nepatvirtinti. 2021 m. sveikatos apsaugos ministro sudaryta darbo grupė išanalizavo svarbiausius su sveikatos paslaugų teikimu susijusius rodiklius, įvertino jų dinamiką, netolygumus, prognozę, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų apžvalgą ir galimus pokyčius formuojant sveikatos priežiūros įstaigų tinklą. 2021 m. gruodžio mėn. surinkta informacija iš savivaldybių dėl jų ketinimo dalyvauti reformoje ir planuojamų vykdyti pokyčių, pateikti preliminarūs poreikiai dėl reikalingų investicinių lėšų infrastruktūrai ir specialistų pritraukimui. Įvertinus iš savivaldybių gautą informaciją, bus rengiami regioniniai sveikatos priežiūros įstaigų tinklo vystymo bei modernizavimo planai.Asmens sveikatos priežiūros įstaigų tinklo formavimo teisinėms prielaidoms įtvirtinti 2022-06-30 priimti Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 2, 10, 11, 15(1), 39 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 46(1) straipsniu įstatymas Nr. XIV-1278 (įsigalios 2023-08-01), Sveikatos sistemos įstatymo Nr. I-552 2 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 12(1) ir 51(1) straipsniais įstatymas Nr. XIV-1279 (įsigaliojo 2022-07-12, Įstatymo 1 str. 2 d. ir 2 str. įsigalios 2023-08-01; 1 str. 1 d. ir 3 str. įsigalios 2024-07-01). Įgyvendinant tinklo pertvarką, priimtas Vyriausybės 2023-05-24 nutarimas Nr. 389, kuriuo pakeistas Vyriausybės 2014-04-23 nutarimu Nr. 370 patvirtintas Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto lėšomis apmokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sąlygų sąrašas (dalis sąlygų sąrašo pakeitimų įsigalios vėlesniais laikotarpiais nuo 2024-01-01 iki 2026-01-01). Vyriausybės 2023-07-12 nutarimu Nr. 551 patvirtintas Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos įstaigų, teikiančių stacionarines aktyviojo gydymo asmens sveikatos priežiūros paslaugas, išdėstymo reikalavimų ir išdėstymo tvarkos aprašas, patvirtinti keturi kriterijai įstaigų išdėstymui: geografinio prieinamumo, daugiaprofiliškumo, paslaugų kokybės ir skubiosios medicinos pagalbos užtikrinimo visą parą. Efektyviai organizuotas ligoninių tinklas padės užtikrinti pacientams saugias, kokybiškas ir prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas.
Vykdyti tęstines kontrolės priemones informacijos apie identifikuotus sisteminius nusikaltimus valdymo srityje.
Kasmet taikant rizikos valdymo priemones, identifikuojamos veiklos sritys, kuriose nustatyta daugiausiai trūkumų ir rizikų, bei teikiami siūlymai dėl prioritetinių kuruojamos veiklos srities krypčių svarbiausiems rizikos veiksniams mažinti pagal rizikos laipsnį. PD prie VRM 2025-04-07 tarnybiniame pranešime Nr. 5-PR2-3314 vienas iš nustatytų rizikos veiksnių yra nusikalstamų veikų elektroninėje erdvėje tyrimas, Nr. 3.12 „Nekokybiškai, neišsamiai atliekant veiksmus tyrimuose dėl sukčiavimų ir susijusių nusikalstamų veikų (BK 214, 215, 1981 str.), neužtikrinamas operatyvus lėšų įšaldymas“. Vykdoma nuolatinė ikiteisminių tyrimų dėl sukčiavimų pagal BK 182 str. 3 d. stebėsena, vertinant pirminių veiksmų kokybę, intensyvumą, išsamumą, veiksmus, kurių imtasi lėšoms sustabdyti. Vertinimo laikotarpis ir apimtis pasirenkama individualiai. Identifikavus trūkumus dėl pirminių veiksmų atlikimo nedelsiant informuojamas tyrėjas, atliekantis ikiteisminį tyrimą apie reikiamus atlikti veiksmus ir/ar pagal poreikį informuojamas padalinio vadovas. Identifikavus sisteminius trūkumus informuojami aps. VPK KP NN padalinių arba KP NT padalinių vadovai ir/ar pagal poreikį aps. VPK vadovai.
Įgyvendinant mokyklų pažangos ir kokybės krepšelio modelio projektus, skatinti savivaldybes, kuriose bendrose bendrojo ugdymo mokyklose pagal pradinio ir pagrindinio ugdymo (išskyrus specialiojo) programas nesusidaro jungtinių klasių ir klasių, mažesnių nei 8 mokiniai.
Priimtas Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimas (Vyriausybės 2023 m. gruodžio 20 d. nutarimo Nr. 995 redakcija), įsigaliojusios 2024-01-02 . Savivaldybėms nustatyti mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, bendrųjų, specialiųjų ir papildomų kriterijų kokybinės ir kiekybinės reikšmės (kriterijai nustatyti Švietimo įstatyme). Nustatytas mažiausias mokinių skaičius 1–4, 5–8 ir 9–10 (I–II gimnazijos klasėse) – 8 mokiniai, III–IV gimnazijos klasėse – 21 mokinys. Taip pat nustatyti išimtiniai atvejai, kada 5–8 ir 9–10 (I–II gimnazijos klasėse), III–IV gimnazijos klasėse mokinių skaičius gali būti mažesnis. Nustatytais išimtiniai atvejais III–IV gimnazijos klasėse mažiausias mokinių skaičius gali būti 12. Gali būti jungiamos tik 1–4 bendrosios klasės po dvi (rekomenduojama jungti gretimas). Kitas klases draudžiama jungti. Savivaldybės pradinio, progimnazijos, pagrindinio ar gimnazijos tipo mokykla negali veikti kaip juridinis vienetas, jei joje nėra 60 mokinių, besimokančių pagal ikimokyklinio, priešmokyklinio, bendrojo ugdymo programas. Išimtis taikoma tik specialiosioms mokykloms-daugiafunkciams centrams, specialiojo ugdymo centrams, vaikų socializacijos centrams.
Didinti ikimokyklinio ugdymo prieinamumą: sukurti 2 000 naujų ugdymui skirtų vietų, atnaujinti 1 000 esamų vietų ugdymo įstaigose, kurios vykdo ikimokyklinio ir/ar priešmokyklinio ugdymo programas, ir modernizuoti 50 įstaigų, vykdančių ikimokyklinio ir/ar priešmokyklinio ugdymo programas.
Ministerija informavo, kad Pagal 2014–2020 metų Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos 9 prioriteto „Visuomenės švietimas ir žmogiškųjų išteklių potencialo didinimas“ Nr. 09.1.3-CPVA-R-705 priemonės „Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo prieinamumo didinimas“ visi 54 projektai yra baigti įgyvendinti. Įgyvendinus juos, atnaujintos 66 ugdymo įstaigos (iš planuotų 66), sukurtos 2325 naujos ugdymo vietos vaikams (planuota 2289) ir atnaujintos 1808 ikimokyklinio ir/ar priešmokyklinio ugdymo vietos (planuota 1752).
Parengti 1.1 priemonėje numatytų paslaugų globėjams (rūpintojams), įtėviams ir jų šeimose globojamiems (rūpinamiems) ar įvaikintiems vaikams stebėsenos rodiklius ir užtikrinti duomenų apie šių rodiklių įgyvendinimą rinkimą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministrė 2023 -05-03 įsakymu Nr. A1-282 „Dėl Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklių patvirtinimo“ patvirtino pakete nurodytų paslaugų prieinamumo vertinimo rodiklius ir jų siektinas reikšmes. Ministerija kartu su institucijomis, pagal kompetenciją atsakingomis už Baziniame paslaugų šeimai pakete nurodytų paslaugų koordinavimą, parengė išsamų Baziniame paslaugų šeimai pakete reglamentuotų paslaugų teikimo savivaldybėse išaiškinimą. Ministerija, vykdydama Baziniame paslaugų šeimai pakete (toliau - BPP) patvirtintų paslaugų prieinamumo stebėseną surinko visų savivaldybių apklausą pagal įsakymu 2023 05 03 Nr. A1-282 nustatytus rodiklius už 2023 m II pusm. laikotarpį (nuo įsakymo įsigaliojimo);Duomenis pateikė visos 60 savivaldybių;Vėliau duomenys buvo sutikrinti BPP įtrauktas paslaugas kuruojančių ministerijų valdomas duomenų bazes ir subendrinti.Ministerija ir toliau kasmet vykdys BPP patvirtintų paslaugų prieinamumo stebėseną.
Organizuoti ne mažiau kaip penkis (5) pasirengimo pilietiniam pasipriešinimui pagrindų kursus asmenims, turintiems negalią, kasmet.
Remiantis tarptautinėje praktikoje pripažintais organizacijos architektūros principais, apibrėžti siekiamą nacionalinę informacinę architektūrą, kuri apimtų veiklos architektūrą, duomenų architektūrą, aplikacijų / informacinių sistemų architektūrą ir technologijų architektūrą bei jos brandos stebėsenos ir pokyčių valdymo procesus.
Įgyvendinant priemonę:-patvirtinta nauja Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo redakcija ir sukurta teisinė bazė, reikalinga informacinės architektūros apibrėžimui bei formavimui, jos brandos lygio stebėsenai ir pokyčių valdymo procesų organizavimui Lietuvoje: apibrėžta organizacinės IT architektūros sąvoka, pagrindiniai jos formavimo principai, nustatytos dalyvių rolės bei atsakomybės, planuojamos sukurti IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisyklės;-parengtas Valstybės hibridinės debesijos modelis, kurio pagrindu bus sukurta detali valstybės hibridinės debesijos realizacijos architektūra ir įgyvendinimo planas;-vykdomas Informacinės visuomenės plėtros komiteto įgyvendinamas projektas Nr. 02-009-P-0001 „Duomenų valdymo modelio sukūrimas“, kurio tikslas parengti ir pradėti taikyti valstybės informacinių išteklių duomenų architektūros valdymo infrastruktūros veiklos modelį, duomenų valdysenos modelį ir sukurti centralizuotai valdomas technines priemones;-vykdomas Kurk Lietuvai projektas „Organizacinės IT architektūros brandos lygio vertinimas ir formavimas Lietuvos viešojo sektoriaus institucijose“, kurio tikslas pasiūlyti priemones, kaip būtų galima palaipsniui formuoti optimalų organizacinės IT architektūros valdymo modelį;-rengiama Organizacinės IT architektūros formavimo ir valdymo metodika;Priemonę laikome iš dalies įgyvendinta, kadangi dar nėra pilna apimtimi apibrėžta nacionalinė informacinė architektūra.
Kartu su savivaldybėmis steigti mokinio padėjėjų etatus bendrojo ugdymo mokyklose.
Vadovaujantis Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymu Nr. XIII-3268, kuris įsigalioja 2024 m. rugsėjo 1 d., užtikrinant pagalbą mokiniui, bendrojo ugdymo mokyklose steigiami mokytojo padėjėjo etatai. Steigiamų mokytojų padėjėjų etatų skaičius nuosekliai didėja: 2021-2022 m. m. mokyklose dirbo 3415 mokytojo padėjėjų, 2022-2023 m. m. - 3597, šiuo metu - 4280. Mokytojų padėjėjų pareigybių aprašyme nustatytos, ir atliekamos funkcijos užtikrina mokinio dalyvavimą ugdymo procese.
Metodinių rekomendacijų (paraiškų TL ir TIPK leidimams gauti ar pakeisti pildymo instrukcijos) pakeitimo ir papildymo projekto parengimas ir patvirtinimas.
Parengti ir patvirtinti priemonę įgyvendinantys aplinkos ministro įsakymai:Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. vasario 20 d. įsakymas Nr. D1-54 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2013 m. liepos 15 d. įsakymo Nr. D 1-528 „Dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2023 m. balandžio 4 d. įsakymas Nr. D1-96 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2014 m. kovo 6 d. įsakymo Nr. Dl-259 „Dėl taršos leidimų išdavimo, pakeitimo ir galiojimo panaikinimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo“.
Parengti kokybės sistemos dokumentus, susijusius su valstybinės veterinarinės kontrolės subjektų suskirstymu į rizikos grupes šioms veikloms:Gyvūnų augintinių viešbučiai Transporto priemonių plovimo ir dezinfekavimo įmonėsKita ūkio subjektų veikla (turgavietėse vykdoma prekybos gyvūnais veikla) Kailinių gyvūnų laikytojai
Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. vasario 7 d. įsakymu Nr. B1-192 „Dėl kokybės sistemos programos KT-2-4-18 „Gyvūnų augintinių viešbučių valstybinė veterinarinė kontrolė“ patvirtinimo“ patvirtinta kokybės sistemos programa KT-2-4-18 „Gyvūnų augintinių viešbučių valstybinėveterinarinė kontrolė“, kurioje nurodoma, kaip vykdomas gyvūnų augintinių viešbučių suskirstymas į rizikos grupes.Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. birželio 6 d. įsakymu Nr. B1-642 „Dėl kokybės sistemos programos KT-2-4-21 „Ūkio subjektų, vykdančių transporto priemonių, kuriomis vežami gyvūnai valymą, plovimą ir dezinfekavimą, valstybinė veterinarinė kontrolė“ patvirtinimo“ patvirtinta kokybės sistemos programa KT-2-4-21 „Ūkio subjektų, vykdančių transporto priemonių, kuriomis vežami gyvūnai valymą, plovimą ir dezinfekavimą, valstybinė veterinarinė kontrolė“, kurioje nurodoma, kaip vykdomas transporto priemonių suskirstymas į rizikos grupes.Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. lapkričio 18 d. įsakymu Nr. B1-1142 „Dėl kokybės sistemos programos KT-2-4-23 „Turgaviečių, kuriose prekiaujama ūkiniais gyvūnais, valstybinė veterinarinė kontrolė“ patvirtinimo“ patvirtinta kokybės sistemos programa KT-2-4-23 „Turgaviečių, kuriose prekiaujama ūkiniais gyvūnais, valstybinė veterinarinė kontrolė“, kurioje nurodoma, kaip vykdomas turgaviečių, kuriuose prekiaujama ūkiniais gyvūnais, suskirstymas į rizikos grupes.
Parengti kompleksinių priemonių, skatinančių įstaigas efektyviau naudoti brangius prietaisus, planą.
Sveikatos apsaugos ministras 2022-10-18 įsakymu Nr. V-1576 patvirtino „Kompleksinių priemonių, skatinančių įstaigas efektyviau naudoti brangias medicinos priemones, plano formą“. Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai pavesta rinkti ir analizuoti prietaisų mažo naudojimo intensyvumo priežastis ir kas metai teikti ministerijai rekomendacijas, pasiūlyta stebėti seniausių prietaisų naudojimą.
Patikslinti antstolių ir notarų ataskaitų pildymo tvarkas nustatant struktūrizuotas ir išsamias ataskaitų formas, suteikiant galimybę ataskaitas pildyti ir Teisingumo ministerijai pateikti elektronine forma, o ataskaitų turinį Teisingumo ministerijoje apdoroti automatiniu būdu, naudojant informacinių technologijų priemones.
Teisingumo ministro 2023-03-29 įsakymu Nr. 1R-118 buvo pakeistas Antstolio gautų pajamų ir patirtų išlaidų atliekant antstolio funkcijas ir teikiant paslaugas ataskaitos pateikimo tvarkos aprašas, o 2023-05-05 įsakymu Nr. 1R-172 buvo pakeistas Notarinių veiksmų ir notaro pajamų bei išlaidų ataskaitų pateikimo tvarkos aprašas, kuriuose struktūrizuotos ir pateiktos pavyzdinės antstolių ir notarų ataskaitų formos bei numatyta, kad ataskaitas Teisingumo ministerijai antstoliai ir notarai teikia elektroniniu būdu per tam tikslui sukurtą Antstolių ir notarų duomenų tvarkymo sistemą. Ataskaitas už 2022 metus antstoliai ir notarai Teisingumo ministerijai pateikė elektroniniu būdu per nurodytą sistemą. Teisingumo ministerijoje antstolių ir notarų ataskaitos apdorojamos automatiniu būdu, naudojant informacinių technologijų priemones - duomenys automatiniu būdu perduodami į ministerijos Sharepoint, iš kur jie pasiekiami analizei, naudojant Microsoft Power BI programą.
Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo nuostatų, reglamentuojančių savanorių ugniagesių ir jų veiklos organizatorių teisinius pagrindus, pakeitimus
2025m. ugniagesiai savanoriai į įvykius vyko 303 kartus. Vidaus reikalų ministerijai pateiktame Priešgaisrinės saugos ir gelbėjimo darbų įstatymo projekte numatoma, kad bus sudaromos sutartys su savanorišką veiklą vykdančiomis organizacijomis. Minėtose sutartyse bus numatyti atliekami darbai bei kiti savanoriškos veiklos vykdymo aspektai. Įstatymo projekte siūloma, kad sutartis su PAGD prie VRM galėtų sudaryti visi subjektai, numatyti Lietuvos Respublikos savanoriškos veiklos įstatyme. Sutartyse būtų numatytas konkrečios organizacijos pasitelkimas.Tačiau Vidaus reikalų ministerijai derinant įstatymo projektą, šiai nuostatai nepritarė Lietuvos savivaldybių asociacija bei asociacija, vienijanti savivaldybių priešgaisrines tarnybas. Todėl šiuo metu pateiktame projekte minėtų nuostatų neliko.
Parengti Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos įstaigų ekstremalių sveikatai situacijų stebėsenos tvarką ir jos pagrindu vykdyti privačių įstaigų, kurios privalo rengti ekstremalių situacijų valdymo planus, parengties ekstremaliosioms situacijoms stebėseną.
Nuo 2025-01-01 įsigalios Sveikatos apsaugos ministro 2024-11-26 įsakymu Nr. V-1170 „Dėl asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų pasirengimo ir veiklos organizavimo įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų atvejais“ patvirtintas Asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų ekstremaliųjų situacijų valdymo planų (ESVP) rengimo tvarkos aprašas, kuris taikomas Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančioms asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigoms, nepaisant jų pavaldumo ir teisinės formos (įskaitant ir privačias ASPĮ). Ekstremalių sveikatai situacijų centras, vadovaudamasis šiuo įsakymu patvirtintu Ekstremalių sveikatai situacijų centro vykdomos sveikatos priežiūros įstaigų parengties įvykiams, ekstremaliesiems įvykiams, krizėms ar ekstremaliosioms situacijoms stebėsenos tvarkos aprašu, vykdys įstaigų parengties ekstremaliosioms situacijoms stebėseną. Įstaigos į ESSC atliekamų planinių vertinimų metinį planą įtraukiamos nuo 2026 m., ESVP vertinimai Ekstremalių situacijų valdymo informacinėje sistemoje bus vykdomi nuo 2027-01-01.
Pagal Uosto direkcijos generalinio direktoriaus įsakymu patvirtintą uosto žemės naudojimo kontrolės procedūrų tvarką (8.1 priemonė) atlikti patikrinimai.
1. Vadovaujantis 2022 11 03 KVJUD generalinio direktoriaus įsakymu Nr. V-203, 2023 m. atlikti 50% uosto žemės nuomininkų patikrinimai (2023-10-23 TP-731).2. Vadovaujantis 2022 11 03 KVJUD generalinio direktoriaus įsakymu Nr. V-203, 2024 m. atlikti likusių 50% uosto žemės nuomininkų patikrinimai (2024-10-31 TP-795).
Inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimus, siekiant padidinti teisėjų padėjėjų ir teismo posėdžių sekretorių pareigybių patrauklumą ir žmonių pritraukimą į teismų sistemą. (Teisėjų taryba)
Priėmus naują Valstybės tarnybos įstatymo redakciją (2023-05-25 Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1985), atrankos decentralizuotos visos šalies valstybės tarnybos mastu, išskyrus atrankas į įstaigų vadovų pareigas. Valstybės tarnybos įstatyme numatyta, kad Vyriausybės įgaliota įstaiga (Viešojo valdymo agentūra - VAA) prižiūrės, kaip valstybės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos organizuoja konkursus į karjeros valstybės tarnautojų pareigas, prireikus deleguos atstovus į konkursų komisijas ir teiks rekomendacijas valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms dėl konkursų organizavimo, taip pat nagrinės asmenų skundus ir prašymus dėl konkursų organizavimo ar vykdymo. Teismai, siekdami operatyvaus atrankų procedūrų įgyvendinimo, bet neturėdami resursų profesionalioms atrankoms vykdyti, turės galimybę pasitelkti į pagalbą VAA ekspertus, tačiau tai neužtęs pačios procedūros. Naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatyme sudarytos prielaidos ir didesniems teisėjų padėjėjų bei kitų teismų sistemoje dirbančių valstybės tarnautojų atlyginimams.
Įtraukti teismų sistemos tobulinimo vizijos sukūrimą į Teisėjų tarybos 2021-2024 m. strategines veiklos kryptis, tvirtinamas Teisėjų tarybos nutarimu. (Teisėjų taryba)
Teisėjų taryba 2021-02-26 nutarimu Nr. 13P-27-(7.1.2) patvirtino Teisėjų tarybos 2021-2024 metų strategines veiklos kryptis. Viena iš patvirtintų strateginės veiklos krypčių – „Teismų sistemos tobulinimo vizijos sukūrimas“, kuriai įgyvendinti patvirtinta priemonė „Sukurti ilgalaikę teismų sistemos tobulinimo viziją, numatant ilgalaikes teismų sistemos vystymosi prioritetines kryptis, tikslus, uždavinius, laukiamą rezultatą, užtikrinant nuoseklų teismų veiklos tobulinimą“. Šios priemonės siektinas rezultatas – sukurta ir Teisėjų tarybos patvirtinta ilgalaikė (iki 2030 m.) teismų sistemos tobulinimo vizija. Numatytas įgyvendinimo terminas – 2023-03-31.
Žemės ūkio ministro įsakymu (ar kitu teisės aktu) patvirtinta administracinės naštos paramos priemonėse vertinimo tvarka.
Patvirtintas administracinės naštos, kuri gali kilti pareiškėjams ir paramos gavėjams dėl Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano intervencinių priemonių paramos sąlygų, vertinimo tvarkos aprašas (Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2025 m. gegužės 30 d. įsakymu Nr. 3D-389 „Dėl Administracinės naštos, kuri gali kilti pareiškėjams ir paramos gavėjams dėl Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginio plano intervencinių priemonių paramos sąlygų, vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“).
Atnaujinti Sinchronizacijos veiksmų ir priemonių planą suskirstant veiksmus į reikalingus saugumui užtikrinti, stabilumui užtikrinti ir integracijai į ES vidaus rinką.
2024 m. kovo 13 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybė patvirtino nutarimą Nr. 192, kuriuo pakeitė Elektros energetikos sistemos sinchronizacijos projekto įgyvendinimo ir elektros energetikos sistemos saugumo ir patikimumo stiprinimo veiksmų ir priemonių planą, patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2019 m. rugsėjo 4 d. nutarimu Nr. 918 „Dėl Elektros energetikos sistemos sinchronizacijos projekto įgyvendinimo ir elektros energetikos sistemos saugumo ir patikimumo stiprinimo veiksmų ir priemonių plano patvirtinimo". Patikslinto plano 7 punkte yra aiškiai priskirti Plano veiksmai ir priemonės pagal jų pobūdį – elektros energetikos sistemos saugumą didinantys, elektros energetikos sistemos stabilumą ir integraciją su Europos Sąjungos elektros energijos vidaus rinka užtikrinantys veiksmai ir priemonės."7. Plano 9.1, 9.2, 9.3.2.1, 9.3.3, 9.3.9, 9.4.2, 9.4.3, 12.1.7.1 papunkčiuose yra nurodyti Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos saugumą didinantys veiksmai ir priemonės, Plano 9.3.1, 9.3.2.2, 9.3.4–9.3.8, 9.4.1, 9.4.4, 9.4.5, 12.1.1–12.1.6, 12.1.7.2, 12.1.13 papunkčiuose – elektros energetikos sistemos stabilumą užtikrinantys veiksmai ir priemonės, Plano 9.4.6 ir 12.1.8–12.1.12 papunkčiuose – integraciją su Europos Sąjungos elektros energijos vidaus rinka užtikrinantys veiksmai ir priemonės. Plano 9.3 ir 12.1.7 papunkčiuose yra nurodyti Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos saugumą didinantys ir elektros energetikos sistemos stabilumą užtikrinantys veiksmai ir priemonės, Plano 9.4 ir 12.1 papunkčiuose – ir integraciją su Europos Sąjungos elektros energijos vidaus rinka užtikrinantys veiksmai ir priemonės. Plano veiksmai ir priemonės laikomi tinkamai įgyvendintais, jeigu Plane numatytu eiliškumu ir nurodytais įvykdymo terminais yra pasiekiami reikalaujami rezultatai. "
Organizuoti savivaldybėms / regioniniams atliekų tvarkymo centrams seminarą pasidalinti gerąja praktika visuomenės švietimo srityje
2024-05-28 Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo plano 2021-2027 metams priemonių įgyvendinimo eigos pristatymo metu įvyko seminaras - diskusija, kurioje vienas iš darbotvarkės klausimų buvo "- Gyventojų informavimo apie teisingą atliekų rūšiavimą geroji praktika".
Sukurti teismų sistemos tobulinimo viziją. (Teisėjų taryba)
2022-12-19 Teisėjų tarybos nutarimu Nr. 13P-232-(7.1.2.) „Dėl Lietuvos teismų sistemos ilgalaikės vystymosi vizijos patvirtinimo“ patvirtinta Lietuvos teismų sistemos ilgalaikė vystymosi vizija „Lietuvos teismų vystymosi vizija 2023-2033“. Vizijoje nustatyta, kad Lietuvos teismų sistemos vystymas yra įgyvendinamas šiomis prioritetinėmis kryptimis: 1. Teismų savarankiškumo ir autoriteto stiprinimas; 2. Teismų veiklos procesų ir teikiamų paslaugų kokybės tobulinimas; 3. Žmogiškųjų išteklių stiprinimas; 4. Išorinės ir vidinės komunikacijos stiprinimas. Patvirtintame dokumente taip pat numatyti tikslai, priemonės jiems įgyvendinti bei laukiami rezultatai.
Atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos finansų ministerijos finansų kontrolės taisyklių, patvirtintų 2023 m. liepos 15 d. įsakymu Nr. 1K-198 „Dėl Lietuvos Respublikos finansų ministerijos finansų kontrolės taisyklių patvirtinimo“ 27 p. papildomai parengti formą, informacijai už ataskaitinį laikotarpį surinkti, kurią atsakingi už sutartis asmenys pateiktų raštu.
Finansų ministerija parengė kauptinų sąnaudų pažymos formą, kurioje turi būti pateikiama informacija pagal ministerijos Finansų kontrolės taisyklių 27 p.: ministerijos administracijos padaliniai iki kiekvienų metų sausio 7 d. Veiklos valdymo departamentui raštu teikia informaciją apie praėjusiais metais įsigytas prekes, atliktus darbus ir suteiktas paslaugas, dėl kurių iki praėjusių metų gruodžio 31 d. nebuvo gautos sąskaitos faktūros (s. f.), neįforminti darbų, paslaugų, prekių perdavimo–priėmimo aktai ar kiti apskaitos dokumentai, nurodydami ministerijos vykdomo strateginio plano priemonę, finansavimo šaltinį pagal finansavimo šaltinio klasifikaciją, ekonominę ir valstybės funkciją pagal valstybės biudžeto klasifikaciją, sutarties ir projekto numerį. Tačiau ši vidaus kontrolės procedūra lauktų rezultatų nedavė - neužtikrino sąnaudų grupavimo ir užregistravimo laiku pagal teisės aktų reikalavimus. Todėl rekomendaciją laikome neįgyvendinta ir jos stebėseną tęsiame. Finansų ministerija suplanavo kitas rekomendacijos įgyvendinimo priemones: "Parengti ir patvirtinti finansinės apskaitos periodo uždarymo procesą ir tvarkos aprašą"; "Organizuoti tikslinius NBFC darbuotojų mokymus dėl tinkamo sąnaudų registravimo ir savalaikiškumo FABIS".
Atnaujinti elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų tinkamumo naudotojams (Lietuvos ir užsienio šalių gyventojams) užtikrinimo priemonių metodines rekomendacijas.
Parengtos/atnaujintos Elektroniniu būdu teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų tinkamumo naudotojams (Lietuvos ir užsienio šalių gyventojams) užtikrinimo priemonių metodinės rekomendacijos:Elektroninių paslaugų brandos lygio vertinimo metodika;Elektroninių paslaugų kūrimo gairės.Parengti projektai derinti su suinteresuotoms institucijomis. Gautos pastabos. Šiuo metu atliekamas projektų tikslinimas pagal pateiktas pastabas.
Siekiant keistis gerąja praktika ir mokyti pareigūnus, yra naudojama Lietuvos kriminalinės policijos biuro Kriminalinės žvalgybos mokymo centro platforma, o pareigūnai, tiriantys elektroninėje erdvėje padarytus nusikaltimus, operatyviai ir laiku komunikuoja naudodamiesi saugiose susirašinėjimo programose sukurtomis pareigūnų pokalbių grupėmis. Tokia praktika efektyviai užtikrina nuolatinį ir glaudų padalinių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija.
Patvirtinti pirkimuose dalyvaujančių darbuotojų privalomų mokymų programą, dalyvavimo mokymuose registravimo ir testavimo priemones.
2026-02-05 LRT generalinės direktorės įsakymu VĮ-27 patvirtinta LRT viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančių darbuotojų privalomų mokymų programą. Programos dalyviai registruojami ir testuojami LRT elektroninėje mokymų platformoje esančiomis registravimo ir testavimo priemonėmis. Administravimo ir veiklos vystymo departamento vadovui pavesta programos vykdymo kontrolė.
Sukurti ir patvirtinti nuolatinę KAS pirkimų specialistų kvalifikacijos kėlimo ir sertifikavimo programą.
Organizuoti susitikimą su proceso dalyviais: dėl nuotolinės prekybos ir šią prekybą vykdančiais juridiniais asmenimis, VVKT, sveikatos priežiūros specialistų atstovais; dėl kitų priemonių su Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovais, savivaldybėmis, pirminės sveikatos priežiūros įstaigomis ar šias grupes vienijančiomis organizacijomis, kt.
2024 m. liepos 5 d. buvo organizuotas susitikimas su asmens sveikatos priežiūros įstaigų, savivaldybių, socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovais, sveikatos priežiūros specialistų ir farmacijos specialistų profesijas vienijančiomis profsąjungomis bei vaistinių asociacijų atstovais. Susitikimo metu buvo pristatytas Vilniaus universiteto atliktas tyrimas „Nuotolinė prekyba vaistais, išrašytais elektroniniuose receptuose“, diskutuojama kaip būtų galima paskatinti pacientus naudotis šiuo alternatyviu vaistų įsigijimo būdu.
Atlikti analizę apie kitų panašią veiklą vykdančių institucijų (Valstybinės teismo medicinos tarnybos, Lietuvos ekspertizių centro) veiklos procesus.
2024 m. buvo atlikta Valstybinės teismo medicinos tarnybos ir Lietuvos teismo ekspertizių centro ekspertinės veiklos procesų analizė, siekiant pasinaudoti šių įstaigų veiklos gerąją praktika, mažinant ekspertizių atlikimo terminus.
Atsižvelgiant į regionų plėtros planus, parengti ir pateikti Finansų ministerijai pasiūlymus dėl 2021-2027 m. ES fondų investicijų programos keitimo.
2024 m. gruodžio mėn. Finansų ministerijai raštu pateikti pasiūlymai dėl 2021-2027 m. ES fondų investicijų programos keitimo, siekiant padidinti programos atitiktį regionų poreikiams.
Atlikti vidinių informacinių sistemų pokyčius, kurie leistų įgyvendinti infrastruktūros projektų valdymą pagal atnaujintą procesą (reglamentuojančius dokumentus).
Iki 2024 m. lapkričio 19 d. buvo įdiegti Tinklų investicinių objektų valdymo informacinėje sistemoje žemiau nurodyti sisteminiai pokyčiai:- Delspinigių funkcionalumo atnaujinimai: rangovui grindžiantis delspinigių taikymą, privalomas dokumento pateikimas, t. y. rangovas norėdamas pagrįsti jam priskaičiuotų delspinigių priežastis privalo Bendrovei pateikti paaiškinimus raštu, o pastarasis privalomai Bendrovės darbuotojo turi būti įkeltas į Tinklų investicinių objektų valdymo informacinę sistemą. Taip pat sukurta nauja galimybė Tinklų investicinių objektų valdymo informacinėje sistemoje prie atitinkamo rangovo sutarties pridėti tarnybinius raštus, susijusius su delspinigių išrašymu rangovui ir jų apmokėjimo administravimui.- Sutarties kortelės informacijos atnaujinimai: sukurta galimybė medžiagų ir įrenginių sutartyse, pasirašytose atitinkamo rangovo ir Bendrovės, fiksuoti informaciją apie pritaikytus delspinigius; pakoreguota sutarties finansinės informacijos skaičiavimo logika; sukurti papildomi laukai bei apribojimai, kurie leidžia valdyti užsakymo įgyvendinti investicijas kūrimą bei stebėti Bendrovės su rangovais sudarytų sutarčių likučius.- Projektavimo etapų vykdymo atnaujinimai: leidžiama Bendrovės atsakingam asmeniui derinti projektą, kai yra inicijuotas jo įgyvendinimo termino pratęsimas arba pateikti nenumatyti darbai.- Integracijų atnaujinimai: papildyta integracija į geografinę informacinę sistemą (toliau – GIS), kurios metu yra perduodamos elektroninio dokumento su plėtiniu „. dwg“ projekto korekcijos.- Kuriamų užduočių atnaujinimai: Investicijų projekto įgyvendinimą procesas yra išskaidytas į daugiau nei vieną užduotį, todėl sukurtas apribojimai tam tikroms užduotims - apribojimas, neleidžiantis sukurti užsakymo užduoties sutarčiai, kurios terminas yra pasibaigęs arba pratęsti užduoties vykdymo terminą ilgiau nei galioja sutartis; sukurta galimybė susieti projektavimo ir rangos užduotis.
Tobulinti informacines sistemas, kuriant abipusį ryšį tarp Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnybos ir kitų negalios vertinime dalyvausiančių institucijų.
Modernizavus Socialinių paslaugų informacinę sistemą (SPIS), sukurtas atskiras pagalbos koordinavimo modulis. Šiuo funkcionalumu sudarytos sąlygos Asmens su negalia teisių apsaugos agentūrai prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (Agentūra) per SPIS pateikti savivaldybėms užpildyti individualios pagalbos poreikio klausimyną (senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims) ir iš jų gauti užpildytus klausimynus, kurie reikalingi vertinant negalią, taip pat pateikti paslaugų ir (ar) priemonių teikimą organizuojančioms įstaigoms – savivaldybėms, Užimtumo tarnybai prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, Techninės pagalbos priemonių centrui, taip pat asmenų su negalia teises atstovaujančioms nevyriausybinėms organizacijoms Agentūroje asmeniui sudarytus pagalbos planus, šioms įstaigoms, organizacijoms pagal Agentūros pagalbos plane nustatytą poreikį organizuoti pagalbos ar priemonių teikimą asmenims, taip pat Agentūrai vykdyti stebėseną apie pagalbos plane numatytų poreikių tenkinimo būklę.
Įgyvendinant 2023–2030 m. Viešojo saugumo stiprinimo plėtros programos pažangos priemonių veiklas aprūpinti visus ugniagesius asmeninėmis apsaugos priemonėmis pagal nustatytus reikalavimus.
Parengti teisės aktų pakeitimus, įtvirtinančius asmens sveikatos priežiūros įstaigų stebėsenos procedūras bei atsargų sukaupimo ir panaudojimo gydymo įstaigose stebėsenos tvarką.
Sveikatos apsaugos ministro 2024-11-26 įsakymu Nr. V-1170 „Dėl asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų pasirengimo ir veiklos organizavimo įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų atvejais“ patvirtintas Kaupiamų asmeninės apsaugos priemonių ir kitų veiklos vykdymui užtikrinti būtinų priemonių, skirtų pasirengti ekstremaliųjų situacijų, sukeltų cheminių, biologinių veiksnių, branduolinių ar radiologinių avarijų, teroristinių išpuolių bei kitų ekstremaliųjų situacijų, likvidavimui ir jų padarinių šalinimui, bei nepertraukiamos veiklos vykdymui užtikrinti būtinų priemonių ir asmeninės apsaugos priemonių sąrašo, minimalaus sukauptino kiekio (normatyvų) bei kaupimo terminų tvarkos aprašas, kuris nustato įstaigų atsargų sukaupimo ir panaudojimo stebėsenos tvarką – kaupiamų priemonių sąrašą ir minimalų sukauptiną kiekį (normatyvus).
Patvirtinti teisės aktų pakeitimus: nustatyti kriterijus, kuriuos atitinkančios privačios įstaigos privalo rengti ekstremalių situacijų valdymo planus, ir įtvirtinti nuostatas, kad šių įstaigų parengties ekstremaliosioms situacijoms stebėseną vykdytų Ekstremalių sveikatai situacijų centras.
2024-11-26 priimtas sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-1170 „Dėl asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų pasirengimo ir veiklos organizavimo įvykių, ekstremaliųjų įvykių, krizių ar ekstremaliųjų situacijų atvejais“. Įsakymu patvirtintas Asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigų ekstremaliųjų situacijų valdymo planų (ESVP) rengimo tvarkos aprašas nustato įstaigų ESVP turinio, rengimo, derinimo, tvirtinimo ir atnaujinimo tvarką ir yra taikomas Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančioms asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigoms, nepaisant jų pavaldumo ir teisinės formos (įskaitant ir privačias ASPĮ). Įstaigos, turinčios mažiau nei 50 darbuotojų, nesivadovauja ESVP rengimo tvarkos aprašo I(1) skyriumi, 27 punktu, X ir XII skyriumi, 68 ir 78 punktais. Ekstremalių sveikatai situacijų centras vykdo įstaigų parengties ekstremaliosioms situacijoms stebėseną, vadovaudamasis įsakymu patvirtintu Ekstremalių sveikatai situacijų centro vykdomos sveikatos priežiūros įstaigų parengties įvykiams, ekstremaliesiems įvykiams, krizėms ar ekstremaliosioms situacijoms stebėsenos tvarkos aprašu.
Valstybės valdomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių plano priemonių įgyvendinimas.
2024 m. pab. Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos apimtyje VVĮ pertvarka įvykdyta. Vyriausybė nebetęs Valstybės valomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių plano.
Vyriausybės kanceliarijai iki kiekvienų metų kovo 1 d. pateikiama informacija apie valstybės valdomų įmonių portfelį ir jo pokyčius įgyvendinant valstybės valdomų įmonių pertvarką Vyriausybės metinės ataskaitos rengimui.
Ekonomikos ir inovacijų ministerija kiekvienais metais teikė Vyriausybei informaciją apie valstybės valdomų įmonių portfelį ir jo pokyčius įgyvendinant VVĮ pertvarką. 2024-11-29 raštu Vyriausybė informuota, kad Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos apimtyje VVĮ pertvarka įvykdyta. Vyriausybė nebetęs Valstybės valomų įmonių pertvarkos ir valdymo centralizavimo priemonių plano.
Supažindinti ir išmokyti už projektų vykdymą atsakingus asmenis su įgyvendintais pokyčiais.
Bendrovės už projektų vykdymą atsakingi asmenys buvo supažindinti 2024 m. gruodžio mėn. 12 d. su Standartu ir išmokyti naudotis Tinklų investicinių objektų valdymo informacinėje sistemoje įdiegtais funkcionalumais. Pažymėtina, kad Bendrovėje yra nuolat taikoma praktika organizuoti standartinius supažindinimo mokymus apie pasikeitusius standartus, procesus, tvarkas ar kitus dokumentus, turinčius įtakos darbų organizavimui. Informacija atsakingus asmenis pasiekia susirinkimų metu, ir/arba bendruoju elektroniniu laišku. Mokymų medžiaga ar parengtos instrukcijos talpinamos bendroje erdvėje, kad kiekvienas atsakingas darbuotojas už atitinkamą procesą galėtų pasiekti ir susipažinti.
Kontroliuoti VĮ Registrų centro atliekamus Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinės sistemos funkcionalumo integravimo į Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinę sistemą (ESPBI IS) darbus.
Atsižvelgiant į įvykdytą ASIS funkcionalumų integravimą į Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinę sistemą (ESPBI IS) bei siekiant užtikrinti, kad ESPBI IS) būtų teikiami išsamūs duomenys, patvirtinti elektroninių medicinos dokumentų E030 „Asmens psichikos sveikatos istorija“ ir E025-5/a „Psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, statistinės apskaitos duomenų aprašas“ duomenų rinkinių aprašai (sveikatos apsaugos ministro 2014-01-27 įsakymo Nr. V-120 pakeitimai 2024-09-13 įsakymu Nr. V-896). Nauja redakcija išdėstytas Psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos tvarkos aprašas (ministro 2007-08-01įsakymas Nr. V-636, 2024-09-13 įsakymo Nr. V-897 redakcija, įsigaliojusi nuo 2025-01-01), kuris nustato stebėsenos tikslą, duomenų teikimo ir analizės tvarką. Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamentas (NTAKD) vertina sveikatos priežiūros paslaugų dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, prieinamumą, kokybę ir jų tobulinimo poreikį, vykdant sergamumo psichikos ir elgesio sutrikimais, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, paplitimo stebėseną nacionaliniu mastu. NTAKD stebėsenos duomenis teikia Europos narkotikų ir narkomanijos informaciniam tinklui, taip pat stebėsenos duomenų pagrindu parengtas analizes, vertinimus, apibendrinimus ir rekomendacijas teikia valstybės institucijoms ir visuomenei. ESPBI IS pagrindinis tvarkytojas iki einamųjų metų vasario 10 d. pateikia NTAKD nuasmenintus praėjusiais metais užpildytų Duomenų aprašų duomenis apie visus paslaugų gavėjus.
Užtikrinti GPAIS duomenų kokybės analizei vykdyti reikalingų duomenų užklausų formų (ataskaitų) diegimo finansavimą.
Parengti Vidaus kontrolės sistemos viešajame pirkime detalią tvarką, kuri apimtų nuolatinę informacijos apie CPO LT veiklai aktualių teisės aktų pokyčius, teismų praktiką, CPO LT veiklos patikrinimų rezultatus analizę, periodines (atliekamas kas ketvirtį) apžvalgas, informacijos apie pirkimo sutarčių vykdymo problemas, kilusias iš CPO LT standartinių sutarčių sąlygų, aktyvų rinkimą ir analizę, taip pat sprendimų, atsižvelgiant į minėtų analizių rezultatus, priėmimo tvarką, ir tolesnius veiksmus, veikiančių dinaminių pirkimo sistemų patikrinimus ir nustatytų atsakingus asmenis.
VšĮ CPO LT parengė ir 2025-04-01 įsakymu Nr. 3V-63/2025 patvirtino vykdomų pirkimų vidaus kontrolės sistemos tvarkos aprašą, kuris CPO LT direktoriaus 2025-12-23 įsakymu Nr. 3V-307/2025 buvo papildytas dar viena CPO LT taikoma vidaus kontrolės priemone - perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų grįžtamojo ryšio dėl Kataloge sudarytų pirkimo sutarčių vykdymo, kilusių problemų ir galimų rizikų rinkimu. CPO LT direktoriaus 2025-12-22 įsakymu Nr. 16VS-26/2025 patvirtinta tvarka ir procesas, reglamentuojantys informacijos apie pirkimo sutarčių vykdymo problemas rinkimą, analizę, sprendimų priėmimo tvarką ir tolesnius veiksmus, integruojant CPO LT naudotojų grįžtamojo ryšio apklausų valdymo procesą.
Informacijos sklaida sveikatos priežiūros įstaigoms, specialistams, pacientus vienijančioms organizacijoms dėl visų alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių.
2024 m. liepos 5 d. buvo organizuotas susitikimas su asmens sveikatos priežiūros įstaigų, Lietuvos savivaldybių, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos atstovais, sveikatos priežiūros specialistų ir farmacijos specialistų profesijas vienijančiomis profsąjungomis bei vaistinių asociacijų atstovais. Susitikimo metu buvo pristatytas Vilniaus universiteto atliktas tyrimas „Nuotolinė prekyba vaistais, išrašytais elektroniniuose receptuose“, diskutuota kaip būtų galima paskatinti pacientus naudotis šiuo alternatyviu vaistų įsigijimo būdu. Bendradarbiauta su Lietuvos viešąsias bibliotekas vienijančia asociacija. 2025 m. organizuotas paskaitų ciklas, skaityti 9 pranešimai. Vienas jų buvo skirtas Nuotolinei prekybai ir kaip saugiai galima įsigyti vaistus internetu Lietuvoje, kitas – kaip galima įsigyti vaistus užsienyje. Paskaitas galėjo išklausyti ne tik viešąsias bibliotekas lankantys asmenys, informacija apie paskaitas dalintasi ministerijos socialiniuose tinkluose, bendrai mokymuose dalyvavo apie 1000 asmenų. Parengti ir ministerijos socialiniuose tinkluose platinami du informaciniai klipai: vienas skirtas dalintis informacija kaip patogiai ir paprastai nuotoliniu būdu galima užsakyti ir įsigyti vaistus Lietuvoje, kitas – kaip saugiai galima įsigyti vaistus internetu. Sklaida buvo didelė – abu vaizdo įrašai bendrai peržiūrėti apie 500 tūkst. kartų. Taip pat šie vaizdo įrašai nuolatos transliuojami ministerijos pastate pakabintame monitoriuje, kurio turinį gali stebėti pro ją praeinantys asmenys.Skaityti ne mažiau kaip 5 pranešimai sveikatos priežiūros ir farmacijos specialistams konferencijose ir nuotolinių mokymų metu. Duoti keli interviu radijui, televizijai.Bendradarbiaujant su Valstybine ligonių kasa parengtas ir informacinėse žiniasklaidos priemonėse išplatintas straipsnis apie nuotolinę vaistų prekybą.Ministerijos interneto svetainėje pacientams parengta DUK skiltis apie nuotolinę vaistų prekybą.Ministerija stebi nuotoliniu būdu įsigyjamų vaistų skaičiaus augimą. VĮ Registrų centras viešai skelbia statistinę informaciją apie tai, kiek buvo suformuota išdavimo dokumentų, vykdant nuotolinę vaistų prekybą. Manome, kad aktyvi informacijos sklaida buvo efektyvi, nes lyginant tą patį 2023 m. ir 2025 m. laikotarpį nuotoliniu būdu įsigytų vaistų išdavimo dokumentų skaičius paaugo daugiau nei 3 kartus, pvz., 2023 m. sausio-lapkričio mėnesiais buvo pasirašyta 12671 vnt. dokumentų, o 2025 m. per tą patį laikotarpį – 41883 vnt. Jeigu lygintumėme santykį tarp visų išrašytų el. receptų ir nuotoliniu būdu, pagal tuos receptus įsigyjamų vaistų skaičių, 2023 m. lyginant su 2025 m. šis skaičius išaugo 2,5 karto, t. y. nuo 0,08 proc. iki 0,2 proc.
Vykdyti nacionalinio saugumo ir krašto gynybos temoms skirtas priemones, bendradarbiaujant su krašto apsaugos sistemos institucijomis (pvz., informuoti mokytojus apie naujų nacionalinio saugumo temoms skirtų mokymo priemonių (vadovėlių) rengimą, pristatyti mokymo priemonių turinį, kviesti mokyklų bendruomenes dalyvauti istorinės atminties, Partizanų pagerbimo, kariuomenės ir visuomenės vienybės dienos renginiuose, organizuoti šviečiamuosius renginius mokiniams apie hibridines (informacines, kibernetines ir kt.) grėsmes, psichologinį atsparumą ir elgseną krizių atveju).
Plano priemonių įgyvendinimas: komercinę veiklą vykdančių valstybės įmonių pertvarkymas į AB/UAB.
Įgyvendinant Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą, komercinę veiklą vykdančios valstybės įmonės pertvarkytos į akcines bendroves ir uždarąsias akcines bendroves. 2024 m. pab. programos apimtyje VVĮ pertvarka baigta vykdyti.
Procesų skaitmenizavimas: sukurti PAVIS (Poveikio aplinkai vertinimo informacinė sistema).
Aplinkos ministerija yra informavusi, kad planuojama kurti ne PAVIS (Poveikio aplinkai vertinimo informacinę sistemą), bet TPPIS (Taršos prevencijos procedūrų informacinė sistema), t. y. sistema apimanti PAV, TIPK ir taršos leidimus, ir leidimų sąlygų kontrolę. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022 m. rugsėjo 1 d. įsakymu Nr. D1-292 patvirtinti Taršos prevencijos procesų informacinės sistemos nuostatai (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/619a651029f811edb4cae1b158f98ea5).2024 m. sausio mėn. Aplinkos ministerija informavo, kad 2023 m. lapkričio 13 d. priimtas aplinkos ministro įsakymas Nr. D1-371 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022 m. liepos 12 d. įsakymo Nr. D1-227 „Dėl 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 02-001-06-11-01 „Stiprinti neigiamo poveikio aplinkai prevenciją ir valdymą“ aprašo patvirtinimo” pakeitimo“, kuriuo sudarytos sąlygos gauti ES lėšas TPPIS sukūrimui.Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2024 m. sausio 11 d. įsakymu Nr. D1-6 „Dėl Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2022 m. liepos 12 d. įsakymo Nr. D1-227 „Dėl 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos valdymo plėtros programos pažangos priemonės Nr. 02-001-06-11-01 „Stiprinti neigiamo poveikio aplinkai prevenciją ir valdymą“ aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtintas Plėtros programos pažangos priemonės Nr. 02-001-06-11-01 „Stiprinti neigiamo poveikio aplinkai prevenciją ir valdymą“ veiklos „Aplinkosauginių procesų skaitmenizavimas“ projektų finansavimo sąlygų aprašas.Aplinkos ministerija 2024 m. birželio mėn. papildomai informavo, kad Patvirtintas finansavimas TPPIS kūrimui. Informacija apie projekto įgyvendinimą paskelbta AM interneto svetainėje (https://am.lrv.lt/lt/administracine-informacija/igyvendinami-projektai/tarsos-prevencijos-procesu-informacines-sistemos-tppis-sukurimas-ir-diegimas/), 2024-07-26 pasirašyta IS dizaino paslaugų įsigijimo sutartis. Rengiama TPPIS kūrimo ir diegimo pirkimo dokumentai ir techninė specifikacija.Projektą planuojama pabaigti įgyvendinti iki 2027 m. birželio mėn.
Parengtas ir patvirtintas rizikų valdymo planas, jame identifikuotos rizikos ir jų valdymo priemonės
Užtikrinti GPAIS funkcionalumų praplėtimo, atlikto atsižvelgiant į Aplinkos apsaugos agentūros parengtas ūkio subjektų GPAIS teikiamų duomenų patikros taisykles, finansavimą.
Pakeisti Nacionalinio plėtros banko įstatymą dėl galimybės laikinai laisvus pinigus laikinai naudoti kitoms finansinėms priemonėms.
Priemonė įgyvendinta 2025 m. spalio 16 d. pakeitus Nacionalinio plėtros banko įstatymą, kurio 13 straipsnio 3 dalyje nustatyta "3. NPB įgyvendinamų skatinamųjų finansinių priemonių ir (ar) valdomų fondų fondų laikinai laisvos lėšos finansų ministro nustatyta tvarka investuojamos ir (ar) Vyriausybės nustatyta tvarka naudojamos kitoms NPB įgyvendinamoms skatinamosioms finansinėms priemonėms įgyvendinti ir (ar) fondų fondams valdyti, užtikrinant lėšų grąžinimą į atitinkamą skatinamosios finansinės priemonės ir (ar) fondų fondo sąskaitą."https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/f2d768f0ae7711f092fda1fd0c194cc5
Peržiūrint Nacionalinį pažangos planą pagal svarstymų dėl Lietuvos ateities vizijos „Lietuva 2050“ metu užduotas gaires jo pokyčiams, įvertinti ir priimti sprendimus dėl naujo Nacionalinio pažangos plano apimties, suderinant pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse planavimą su finansavimu.
Policijos departamentas 2024 m. IV ketv. parengė ir patvirtino Vilniaus, Kauno, Šiaulių ir Panevėžio vykdomų projektų rizikų valdymo planus.
Atlikti nustatyto teisinio reglamentavimo ir esamos praktikos analizę ir, nustačius trūkumų, priimti reikiamus teisės aktų pakeitimus arba parengti ir paskelbti metodines rekomendacijas dėl nebaigtų teikti paslaugų apskaitos.
Atlikus valstybės strateginiuose dokumentuose numatytų tikslų ir siektinų rodiklių analizę, nustatytas tikslų įgyvendinimui reikalingų resursų ir investicijų poreikis.
Atlikus finansavimo keliams poreikio analizę, AB Via Lietuva l. e. p.generalinio direktoriaus 2025-07-17 įsakymu Nr. VE- 25- 15 patvirtinta 2025-2035 m. investicijų keliams poreikių programa.
Įsitraukti į SVP rodiklį dėl visų nusikalstamų veikų ištyrimo ir nusimatyti jo reikšmę.
Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2025-2027 metų strateginio veiklos plano 1 programoje numatytas stebėsenos rodiklis E-13-001-11-01-01 "Ištirtų nusikalstamų veikų dalis nuo užregistruotų (proc.)", nustatytos reikšmės 2025 m. - 60 proc., 2026 m. - 61 proc., 2027 m. - 62 proc.
Papildyti Formaliojo profesinio mokymo tvarkos aprašą bendrųjų kompetencijų, įskaitant ir pilietiškumo, įgyvendinimo nuostatomis.
Atsižvelgiant į rekomendacijas dėl Oficialiosios statistikos programos vykdymo ataskaitos, patikslinti Lietuvos statistikos departamento veiklos strateginio planavimo tvarkos aprašą. Atnaujinti 3 skirsnį „Oficialiosios statistikos programos I dalies įgyvendinimo stebėsena ir Oficialiosios statistikos programos I dalies nuostatų vykdymo ataskaitos rengimas“, papildant reikalavimais dėl pateikimo pagal kiekvieną statistinį tyrimą, nurodant jo rezultatus bei planuotas ir panaudotas lėšas.
Valstybės duomenų agentūros 2024-12-20 generalinio direktoriaus įsakymu Nr. DĮ-300 atnaujintas Valstybės duomenų agentūros veiklos strateginio planavimo tvarkos aprašas (aprašo V skyriuje nustatyti Oficialiosios statistikos programos I dalies rengimo, keitimo ir įgyvendinimo stebėsenos reikalavimai, pagal 5-6 prieduose patvirtintas Oficialiosios statistikos programos I dalies (OfSP I dalis) ir jos įvykdymo ataskaitos formas pateikiama informacija apie statistinio tyrimo rezultatus, planuotas ir panaudotas lėšas).
Parengti komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos užtikrinimo gyventojams skaičiavimo rekomendacijas.
Įgyvendinta,skelbiama https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/c9750120b86911ef88c08519262548c4
Parengti ir aplinkos ministro įsakymu patvirtinti Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo 2021-2027 metų plano įgyvendinimo planą, kuriuo būtų patvirtintos ataskaitų teikimo formos
Įgyvendinta, skelbiama https://e-seimasx.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/73a8e860483511ee8185e4f3ad07094a?jfwid=1hjca036y
Parengti GPAIS funkcionalumui praplėsti skirtas ūkio subjektų GPAIS teikiamų duomenų patikros taisykles, leidžiančias užkardyti klaidingų duomenų įvedimo galimybę.
2024-01-24 įdiegta atliekų tvarkytojų duomenų integracija iš naudotojų turimų sistemų;2024-11-18 įdiegta naudotojų teisių (rolių) sistema, leidžianti įmonėms suteikti prieigą tik daliai GPAIS modulių pagal konkretaus darbuotojo kompetenciją.
Sudaryti priemonių planą, kuriame bus numatytos priemonės, susijusios su Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013-2023 metų programos ir 2014-04-18 sutarties paslaugų viešojo pirkimo-pardavimo sutarties Nr. 460/G1-64 nutraukimo.
Jurbarko rajono savivaldybė planavo koreguoti Jurbarko rajono bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo 2013–2023 metų programą ir atsisakyti nereikalingų investicijų, nes reikšmingai sumažėjus mokinių skaičiui mokyklose buvo uždarytos kai kurios į programą įtrauktos mokyklos. Dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus ir negautų planuotų pajamų maitinimo paslaugų teikėjas kreipėsi į teismą prašydamas padidinti paslaugų įkainius ir priteisti nuostolių atlyginimą. Atsižvelgdama į šią situaciją, savivaldybė planavo sudaryti priemonių planą ir inventorizuoti atliktus remonto/rekonstrukcijos darbus, tiekėjo pirktą įrangą, atlikti naudojamų maitinimo plotų, mokinių skaičiaus kitimo analizę, įvertinti padidintos paslaugų kainos atitikimą rinkos kainoms, išanalizuoti galimas sutarties vykdymo alternatyvas. 2020-12-15 Kauno apygardos teismas priėmė sprendimą, kuriuo teikėjo ieškinį dėl nuostolių atlyginimo atmetė. Teikėjui pateikus apeliacinį skundą, byla perduota nagrinėti Lietuvos apeliaciniam teismui.Atsižvelgdami į tai, kad rekomendacijos įgyvendinimas ir teisminiai ginčai su paslaugų teikėju tęsiasi ilgą laiką, priemonės stebėseną baigiame. Pasiūlyta Jurbarko rajono savivaldybės kontrolės ir audito tarnybai stebėti rekomendacijos įgyvendinimą ir atkreipti dėmesį į likusias rizikas dėl savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų saugaus ir kokybiško maitinimo programos įgyvendinimo.
Parengti viešinimo priemones tikslinėms grupėms (pvz.: pacientams, jų atstovams, sveikatos priežiūros specialistams) informuoti apie galimybę nuotoliniu būdu įsigyti receptinių vaistinių preparatų.
Sveikatos apsaugos ministerijos pateiktais duomenimis numatoma atlikti šiuos veiksmus:- iki 2025 m. pabaigos Elektroninės sveikatos paslaugų ir bendradarbiavimo infrastruktūros informacinės sistemos (ESPBI IS) patobulinimas, kuris leistų patogiau nuotoliniu būdu įsigyti vaistus, VĮ Registrų centro stebėsenos įrankio (ataskaitų) sukūrimas, kuris leis identifikuoti silpnas nuotolinės prekybos proceso vietas ir jas tobulinti;- Informacijos, susijusios su nuotoline prekyba, viešinimas pacientams ir jų atstovams (pranešimai, užsakomieji straipsniai, infografikai, sklaida socialiniuose tinkluose, interneto svetainėje, konferencijose, trumpi klipai ir pan.), informacijos sklaida turimais bendravimo kanalais (per nacionalinę platformą, konferencijų metu ir kt);- Bendradarbiavimas su vaistinių atstovais ir pacientus vienijančiomis organizacijomis, viešosiomis bibliotekomis (2024-12-04 įvyko susitikimas su Lietuvos viešąsias bibliotekas vienijančia asociacija ir sutarta dėl 2025 m. paskaitų ciklo, kurio viena iš temų būtų nuotolinė vaistų prekyba).
Parengti aplinkos ministro 2012-10-23 įsakymo Nr. D1-863 „Dėl Informacijos apie regioniniuose atliekų tvarkymo planuose, Valstybiniame strateginiame atliekų tvarkymo plane ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų ir užduočių vykdymą atliekų tvarkymo srityje teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo projektą, numatant informacijos apie teisės aktuose savivaldybėms nustatytų reikalavimų ir užduočių vykdymą teikimo tvarką.
Įgyvendinta, skelbiama https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/c9750120b86911ef88c08519262548c4
Nustatyti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai pavaldžių bendrojo ugdymo mokyklų atsiskaitymo už valstybės biudžeto lėšų panaudojimą ugdymo reikmėms tvarką.
Atsiskaitymo tvarka nustatyta Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. balandžio 24 d. įsakymu Nr. V-446 „Dėl Valstybinių bendrojo ugdymo mokyklų, kurių savininkė arba viena iš dalininkų yra Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, atsiskaitymo už lėšų ugdymo reikmėms ataskaitiniais metais panaudojimą ataskaitos formos patvirtinimo“ (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/2932dcd4214311f09cbcab0ff4d74843?jfwid=).
Parengti ir pateikti LRV Valstybinio atliekų prevencijos ir tvarkymo plano pakeitimo projektą, numatant komunalinių atliekų perdirbimo užduotis komunalinių atliekų tvarkymo regionams
Organizuoti tikslinius NBFC darbuotojų mokymus dėl tinkamo sąnaudų registravimo ir savalaikiškumo FABIS
Pravesti tiksliniai NBFC darbuotojų mokymai dėl tinkamo sąnaudų registravimo ir savalaikiškumo FABIS.
Parengti ir patvirtinti finansinės apskaitos periodo uždarymo procesą ir tvarkos aprašą
Sudaryti sutartį dėl teisių ir pareigų perleidimo (angl. Assignment agreement) tarp UAB „Ignitis renewables“ ir UAB „Offshore wind farm 1“, kurios pagrindu UAB „Offshore wind farm 1“ akcininkų UAB „Ignitis renewables“ ir „OW Offshore, S. L.“ sukurtas turtas, darbai, teisės ir įsipareigojimai būtų perleisti projekto bendrovei UAB „Offshore wind farm 1“ ir ji įgyvendintų projektą.
2025-11-05 sudaryta teisių ir pareigų perleidimo sutartis Nr. REH_2025_2176 tarp UAB "Ignitis renewables" ir UAB "Offshore wind farm1".
Parengti GPAIS duomenų kokybės analizei vykdyti reikalingas duomenų užklausų formas (ataskaitas).
1. 2024-03-28 ir 2024-11-13 GPAIS duomenų kokybės analizei vykdyti buvo patikslintos duomenų užklausos formos: GP_420 "Formuoti atliekų suvestinę"GP_459_REP_BEN "Formuoti atliekų tvarkytojų atliekų tvarkymo suvestinę (bendrą)" GP_459_REP_LTU "Formuoti atliekų tvarkytojų atliekų tvarkymo suvestinę (LR vidaus rinkos)"GP_459_REP_IMP "Formuoti atliekų tvarkytojų atliekų tvarkymo suvestinę (importo)"GP_444 "Formuoti tarpvalstybinių vežimų ataskaitą"GP_427 "Formuoti įrodančių/patvirtinimo dokumentų suvestinę"GP_483 "Formuoti įrodančių/patvirtinimo dokumentų sutvarkytų atliekų kiekio ataskaitą"AM_444 "Tarpvalstybinių vežimų detalūs duomenys"2. 2024-05-13 papildyta integracija su juridinių asmenų registru, kur pateikiami duomenys apie juridinio asmens Ekonominės veiklos rūšį (EVRK) ir užklausų formose gaunamos EVRK reikšmės.3. 2024-04-19 sukurta atliekų darytojų ir atliekų tvarkytojų susidarymo / tvarkymo vietų kodavimo sistema. Kiekviena susidarymo / tvarkymo vieta turi unikalų prasminį kodą, kuris sukurtas laikantis tam tikro algoritmo.
Pateikti pasiūlymus Vyriausybės kanceliarijai dėl Strateginio valdymo metodikos keitimo, nustatant terminus, per kuriuos turi būti patvirtintos regioninių pažangos priemonių finansavimo gairės, ir nustatant, kad regiono plėtros taryba tvirtina regiono plėtros plano ar jo pakeitimo projektą, suderinusi jį su Regionų plėtros programos valdytoja.
2024 m. gruodžio mėn. Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijai pateikti pasiūlymai dėl Strateginio valdymo metodikos keitimo, t. y. terminų, per kuriuos turi būti patvirtintos regioninių pažangos priemonių finansavimo gairės, nustatymo, reikalavimo suderinti regiono plėtros plano ir jo pakeitimų projektus su Regionų plėtros programos valdytoja (prieš patvirtinant šiuos dokumentus) nustatymo ir kt.
Atlikti GPAIS funkcionalumų tobulinimo bei GPAIS integravimo su kitomis valstybinėmis informacinėmis sistemomis ir atliekų tvarkytojų verslo valdymo sistemomis darbus.
Integracija su atliekų tvarkytojų verslo valdymo sistemomis atlikta. Integracija su VĮ „Regitra“ Transporto priemonių savininkų apskaitos informacine sistema (TPSAIS) dėl duomenų gavimo apie transporto priemones atlikta. Integracija su Valstybinės mokesčių inspekcijos Akcizų informacine sistema (AIS) duomenų apie tabako gaminius gavimo atlikta. Atlikti GPAIS tobulinimai: - Pakuočių funkcionalumų tobulinimas (įgyvendinimo data - 2022 04); - Lydraščių tvirtinimo proceso našumo bei VVS importo į GPAIS sugretinimo sprendimai (2022 08); - Gaminių funkcionalumų tobulinimas (2022 09); - Tarpvalstybinių vežimų (TAV) funkcionalumų tobulinimas (2022 11); - Atliekų susidarymo apskaitos (ASA) funkcionalumų tobulinimas (I dalis) (2022 12); - Galimybė įrodančius dokumentus už pakuotes sunaudotas savoms reikmėms išrašyti per surinkėją (2023 01); - Atliekų susidarymo apskaitos (II dalis): asmens duomenų paslėpimas, veiklaviečių / žurnalų būsenų atskaitos, sutarties galiojimo pabaigos data, "Atliekos kelyje" indikatorius (2023 02); - Lydraščių tvirtinimo automatizavimas, naujas tipas alternatyviems atliekų perdavimo būdams, papildomos galimybės lydraščių taisyme, įvestos atliekos likučio atvaizdavimas, būsenų atskirimas spalvomis (2023 03); - Atliekų tvarkymo apskaita (ATA): ASA patobulinimų pritaikymas ATA, būsenų ataskaitos, ATA duomenų eksportas, Pradinių atliekų likučių keitimo apribojimas (2023 06); - Duomenų rūšiavimo ir filtravimo funkcionalumai daugelyje GPAIS formų, pranešimų šalinimas, ATA suvestinių patobulinimai (2023 07); - Tuščio žurnalo šalinimas, klaidos pranešimai dėl rūšies kodo ir veiklos būdo (2023 07); - Pakartotinės gamintojų ir importuotojų (GII) registracijos, VVS pakuočių dėl savų reikmių ir ĮD patobulinimai (2023 08); - TAV automatizacija (2023 09); - GPAIS vidinio portalo (VP) ataskaitų sukūrimas ir pataisymai, GPAIS ir juridinių asmenų registro integracija papildant EVRK kodu, ŪS tipo (juridinis, fizinis, užsienio) atvaizdavimas VP, pranešimo būsenų sutvarkymas, ASA ir ATA veiklaviečių kodavimas (2023 10); - GPAIS Oracle DB užklausų optimizacija (2023 12); - GPAIS Liferay portalo analizė atnaujinimui (2023 12). - Forma pagal transporto priemonių tech. priež. ir remonto veiklos aprašą (2024 05); Atliekų tvarkytojų valstybės registro integracija (2024 05); aštuonženkliai atliekų kodai (2024 12); kombinuotų ir daugkartinių pakuočių apskaita (2025 01).
Skuodo r. savivaldybės administracijos direktoriaus 2021-06-10 įsakymu Nr. A1-383 „Dėl valstybei priklausančio turto pripažinimo netinkamu naudoti“ valstybei priklausantis nekilnojamasis turtas: du ūkiniai pastatai, unik. Nr. 7589-5000-3196 ir 7589-5000-3209 ir šiltnamis, unik. Nr. 7589-5000-3210, pripažinti netinkamais naudoti dėl fizinio ir funkcinio nusidėvėjimo bei sunykimo. Vadovaujantis Vyriausybės 2025-03-05 nutarimu Nr. 117 minėtas turtas 2025-03-25 perduotas VĮ Turto bankui.
Peržiūrėti investicijų ir paslaugų pirkimo taisyklėse numatytas išimtis, atnaujinti ir patvirtinti tvarką.
LRT generalinės direktorės 2026-03-16 įsakymu Nr. VĮ-66 LRT investicijų ir paslaugų pirkimo taisyklės išdėstytos nauja redakcija. Sumažintas taisyklėse numatytas išimčių skaičius nuo 12 iki 5, kai Pirkimų poreikių įvertinimo komisijai (PPĮK) nereikia teikti investicijų ar paslaugų pirkimo poreikio sprendimo priėmimui dokumento (ISD). Administravimo ir veiklos vystymo departamento vadovui pavesta kontroliuoti šio įsakymo vykdymą.
Pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius strateginio valdymo sistemą, Vyriausybės nustatytą viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų rengimo ir įgyvendinimo tvarką ir finansų ministro nustatytą viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų įgyvendinimo ir šios partnerystės sutarčių vykdymo ataskaitų rengimo tvarką.
Įgyvendinant rekomendaciją, parengti ir patvirtinti šie teisės aktų projektai:1. Vyriausybės 2021-04-28 nutarimo Nr. 292 "Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo" pakeitimo projektas, patvirtintas Vyriausybės 2024-08-14 nutarimu Nr. 673 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021-04-28 nutarimo Nr. 292 "Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo" pakeitimo".2. Vyriausybės 2009-11-11 nutarimo Nr. 1480 „Dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės“ pakeitimo projektas, patvirtintas Vyriausybės 2024-12-04 nutarimu Nr. 1035 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2009-11-11 nutarimo Nr. 1480 „Dėl viešojo ir privataus sektorių partnerystės“ pakeitimo".3. Lietuvos Respublikos finansų ministro 2009-12-24 įsakymo Nr. 1K-489 „Dėl Informacijos apie viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų rengimo ir įgyvendinimo eigą teikimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo projektas, patvirtintas Lietuvos Respublikos finansų ministro 2024-12-11 įsakymu Nr. 1K-399 "Dėl finansų ministro 2009-12-24 Nr. 1K-489 „Dėl Informacijos apie viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų rengimo ir įgyvendinimo eigą teikimo taisyklių patvirtinimo“ pakeitimo".
Patvirtintos pavyzdinės viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų sutarčių valdymo taisyklės, kuriose nurodyta, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (sutarties valdymo komanda).
Parengti ir patvirtinti VPSP projekto vidaus kontrolės ir rizikų valdymo tvarkos aprašą, numatant kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas (grupė/komanda).
Pereinamuoju laikotarpiu, iki kol pradės veikti naujoji Prokurorų ir prokuratūrų darbo krūvių vertinimo ir nustatymo metodika, patvirtinti teisės aktu vyriausiojo prokuroro padėjėjo ir prokuroro padėjėjo pareigybių poreikio nustatymo kriterijus ir tvarką.
Atliekant apklausą dėl vartotojų pasitenkinimo indekso nustatymo, į apklausą įtraukti naują tikslinę grupę (gyventojus) ir šiai tikslinei grupei apklausą orientuoti į sritį (-is), kuriose VMVT vykdo ūkio subjektų priežiūros funkcijas.
2024 m. atlikta vartotojų (asmenų) pasitenkinimo VMVT teikiamomis paslaugomis apklausa. Vienas iš atliktos apklausos tikslų – įvertinti Lietuvos gyventojų (vartotojų) domėjimąsi maisto sauga ir gyvūnu gerove, išanalizuoti veiksnius, turinčius įtakos sprendimų priėmimui ir juos formuojančius faktorius, nustatyti dažniausiai gyventojų naudojamus informacijos šaltinius maisto saugos ir gyvūnų gerovės klausimais.
Peržiūrėti tinklų investicijų reitingavimo metodikas siekiant, kad svarbiausia infrastruktūra būtų atnaujinama sparčiau.
Įgyvendinant priemonę buvo atnaujintas 0,4 – 35 KV elektros tinklo objektų reitingavimo proceso aprašas, kurio viena iš sudedamųjų dalių yra „Reitingavimo metodika ir principai 0,4 – 10 KV tinklo patikimumo gerinimui“. Metodika papildyta kriterijumi, vertinančiu objekto elementų (atramos, kabelio segmentai) amžių.
Tobulinti Užimtumo tarnybos valdomą informacinę sistemą, įdiegiant automatizuotą tarpininkavimo įdarbinant algoritmą, gebantį pagal laisvos darbo vietos aprašyme nustatytus reikalavimus atrinkti tinkamus kandidatus ir juos struktūruota forma pateikti darbdaviui.
Viena iš esminių valstybinių užimtumo tarnybų funkcijų yra tarpininkavimas įdarbinant – laisvų darbo vietų ir darbo ieškančių asmenų atitikties suradimas/suderinimas (angl. job-matching). Šiam tikslui Projekte buvo numatyta atskirai įsigyti rinkoje esantį laisvų darbo vietų (toliau - LDV) atrankos įrankį. Tokio pobūdžio sprendimų, kurių pasaulinėje rinkoje yra ne vienas, naudojimas yra plačiai paplitęs tarp kitų Europos Sąjungos šalių narių valstybinių užimtumo tarnybų.Viešasis pirkimas LDV atrankos įrankiui įsigyti buvo pradėtas 2024 m. balandžio 22 d. Tačiau dėl užsitęsusių viešųjų pirkimų procedūrų (priežastys nepriskirtinos Užimtumo tarnybai – potencialių paslaugų teikėjų skundai, kuriuos nagrinėjo tiek Užimtumo tarnyba, tiek Viešųjų pirkimų tarnyba) procesas užtruko, ir pirkimas buvo nutrauktas 2025 m. kovo 28 d. Potencialūs tiekėjai viešojo pirkimo procedūrų nutraukimą apskundė teismui. Galutinis teismo sprendimas, kad Užimtumo tarnyba teisingai įvykdė visas viešųjų pirkimų procedūras, įsiteisėjo tik 2025 m. rugsėjo 2 d. Likus itin mažai laiko iki Projekto veiklų pabaigos, buvo priimtas sprendimas pakartotinai neskelbti viešojo pirkimo šio įrankio įsigijimui.Nepavykus įsigyti LDV atrankos įrankio viešųjų pirkimų būdu ir atsižvelgiant į tai, kad tai yra kritinė sistemos funkcija, naujos Užimtumo tarnybos informacinės sistemos paslaugų teikėjui papildomai buvo pateiktas prašymas sukurti laisvų darbo vietų ir darbo ieškančių asmenų suradimo/suderinimo funkcionalumą pačioje informacinėje sistemoje.
Įvertinti esamų priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikų keitimą, atnaujinimo ir (ar) naujų metodikų parengimo poreikį.
Respublikinis priklausomybės ligų centras 2024 metais įvertino priklausomybių psichiatrijos paslaugų teikimo teisės aktus ir naujų metodikų parengimo poreikį. Nuo 2025-01-01 įsigaliojo nauja redakcija patvirtinti Psichiatrijos antrinio ir tretinio lygių ambulatorinių paslaugų teikimo suaugusiesiems reikalavimai (sveikatos apsaugos ministro 1999-05-27 įsakymas Nr. 256, 2024-09-19 įsakymo Nr. V-911 redakcija), siūloma išplėsti vaikų ir paauglių psichosocialinės reabilitacijos paslaugų prieinamumą ir gydymo trukmę (2000-12-14 įsakymas Nr. 730). Vertinimo duomenimis nustatyta, kad nėra nacionalinių metodikų (originalių arba adaptuotų), kurios pateiktų rekomendacijas kompleksiniam psichoaktyvių medžiagų vartojimo bei gretutinių psichikos ir elgesio sutrikimų įvertinimui, diagnozavimui ir gydymui tiek pirminiame, tiek ir antriniame sveikatos priežiūros lygiuose. Taip pat yra didelis poreikis parengti atitinkamas diagnostikos ir gydymo metodikas, susijusias su elgesio priklausomybėmis (video žaidimai, on-line lošimai ir pan.). Laukiame ministerijos priimtų sprendimų dėl naujų ir (ar) atnaujinamų senų priklausomybės ligų diagnostikos ir gydymo metodikų parengimo.
Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus įsakymu įpareigoti padalinių vadovus kas ketvirtį analizuoti teismo ekspertų dalyvavimo teismo posėdžiuose rezultatyvumą. Teismo ekspertų dalyvavimo teismo posėdžiuose analizės rezultatus įsakymo nustatytu terminu pristatyti VTPT direktoriui.
Vadovaujantis Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus 2024-09-26 įsakymu Nr. 12P-34, tarnybos vadovai įpareigoti kas ketvirtį analizuoti teismo ekspertų dalyvavimo teismo posėdžiuose rezultatyvumą ir tarnybos direktoriui pateikti analizės rezultatus. Padalinių vadovai atliko 2024 m. IV ketvirčio teismo ekspertų dalyvavimo teismo posėdžiuose rezultatyvumo analizę ir 2024 m. gruodžio 20 d. pateikė tarnybos direktoriui.
Atlikti analizę, kaip supaprastinti miškų priskyrimo miškų grupėms procesą ir parengti teisės aktų pakeitimus, kurie leistų užtikrinti operatyvesnį miškų grupių suteikimą miškų plotams, registruotiems LR miškų valstybės kadastre.
Atlikta teisės aktų, kurie leistų užtikrinti operatyvesnį miškų grupių suteikimą miškų plotams, registruotiems LR miškų valstybės kadastre nuostatų analizė. Parengtas ir pateiktas Lietuvos Respublikos Seimui Lietuvos Respublikos miškų įstatymo Nr. I671 pakeitimo įstatymo projektas. Projekte numatyta, kad nuo 2028 m. rugsėjo 30 d. miškus miškų grupėms priskirtų Valstybinė miškų tarnyba, vadovaudamasi Vyriausybės nustatyta tvarka ir normatyvais, pagal parengtus miškų priskyrimo miškų grupėms planus. Įtvirtinus šią nuostatą miškų priskyrimo miškų grupėms procedūros, įskaitant ir miškų priskyrimo miškų grupėms keitimo procedūrą, būtų pagreitintos. Miškų priskyrimo miškų grupėms procedūra supaprastėtų atsisakius miškų tvarkymo schemų rengimo, kuriose buvo tik projektuojamas miškų priskyrimas miškų grupėms, kuris dėl užsitęsusių procedūrų dažnai tapdavo neaktualus ir apsunkindavo suplanuotų aplinkosauginių ir miškų ūkio priemonių vykdymą. Taip pat numatoma, kad miškų priskyrimo miškų grupėms planų nereikėtų rengti, jei saugomose teritorijose esančiuose miškuose miškų grupės nustatytos saugomų teritorijų specialiųjų teritorijų planavimo dokumentais. Miškų grupės ir jų pakeitimai būtų registruojami Miškų kadastre. Miškų priskyrimo miškų grupėms planai būtų rengiami savivaldybės lygmeniu, taip pat įstatyme įtvirtinami pagrindiniai reikalavimai šių planų rengimo procesui. Įstatymo projekte nustatoma, kad naujiems miškams miškų grupė turi būti nustatoma ne vėliau kaip per 3 metus nuo jų įregistravimo Miškų kadastre. Projekto Nr. XIVP-3933, https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/85590be02a1511efb121d2fe3a0eff27?positionInSearchResults=5&searchModelUUID=a3f91364-b350-467b-ab2a-8fffc3a7a3d4
Parengti ir paskelbti Aplinkos apsaugos agentūros interneto svetainėje savivaldybių metinių ataskaitų pildymo ir rodiklių skaičiavimo gaires
Aplinkos apsaugos agentūros parengtos ir jos interneto svetainėje (https://aaa.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/atliekos/atlieku-apskaita/informacija-apie-komunaliniu-atlieku-tvarkymo-sistemas-lietuvos-savivaldybese/) paskelbtos:1. Informacijos apie komunalinių atliekų tvarkymo sistemą savivaldybėje pildymo ir teikimo GPAIS gairės https://aaa.lrv.lt/public/canonical/1756806445/3954/Savivaldybiu_ataskaitos_gaires_2025-08-28.pdf 2.Informacijos apie komunalinių atliekų tvarkymo sistemą regione pildymo ir teikimo GPAIS gairės https://aaa.lrv.lt/public/canonical/1757328857/3961/Regionu_ataskaitos_gaires_2025-08-28.pdf Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo plane savivaldybėms nustatytos užduoties dėl atliekų susidarymo vietoje sutvarkytų biologinių atliekų ir rūšiuojamuoju būdu surinktų komunalinių atliekų dalies nuo susidariusių komunalinių atliekų kiekio įvykdymo lygio apskaičiavimo metodika patvirtinta Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus 2025 m. birželio 2 d. įsakymu Nr. AV-122 "Dėl Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo plane savivaldybėms nustatytos užduoties dėl atliekų susidarymo vietoje sutvarkytų biologinių atliekų ir rūšiuojamuoju būdu surinktų komunalinių atliekų dalies nuo susidariusių komunalinių atliekų kiekio įvykdymo lygio apskaičiavimo metodikos patvirtinimo" (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/d26880f23f9011f0b070ee7f1ceefc75).
Įdiegti KAS pirkimų specialistų motyvacinę sistemą, susietą su pirkimų efektyvumo rodikliais.
Atnaujinti regiono plėtros tarybų ir savivaldybių metinių ataskaitų teikimo formas ir naudotojų vadovą; paskelbti atnaujintą naudotojų vadovą GPAIS interneto svetainėje
Informacijos apie regionų plėtros tarybų patvirtintų regioninių atliekų prevencijos ir tvarkymo planų priemonių, užtikrinančių Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo plane nustatytų užduočių įgyvendinimą, vykdymą, įstatymuose, kituose teisės aktuose savivaldybėms nustatytų reikalavimų ir Valstybiniame atliekų prevencijos ir tvarkymo plane nustatytų užduočių vykdymą (toliau – Informacija) teikimo formų (toliau – formos) rengimo ir programavimo Vieningoje gaminių, pakuočių ir atliekų apskaitos informacinėje sistemoje (toliau – GPAIS) darbai baigėsi 2025 m. IV ketv.: savivaldybėms skirtų formų – 2025 m. rugsėjo 16 d., regionų plėtros taryboms skirtų formų – 2025 m. spalio 23 d.Formų pildymo vadovas integruotas į Aplinkos apsaugos agentūros parengtas Informacijos apie komunalinių atliekų tvarkymo sistemą savivaldybėje pildymo ir teikimo GPAIS gaires ir Informacijos apie komunalinių atliekų tvarkymo sistemą regione pildymo ir teikimo GPAIS gaires. Gairės paskelbtos GPAIS (Pagalbos puslapis - GPAIS): 1.63852486-54e3-29cf-4a3f-94ef3e9f3650;2.b860b323-98b9-5a9b-6d1c-66291f04da47.
Įvertinti VSDF apskaitoje taikomų gautinų sumų, susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų ir nurašymo operacijų registravimo atitiktį VSAFAS reikalavimams ir Finansų ministerijos rekomendacijoms. Esant poreikiui – patikslinti VSDF apskaitos politiką ir pagal VSAFAS reikalavimus atlikti koreguojančius įrašus apskaitoje.
VSDF valdyba įvertino susijusių su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu, pripažinimo kriterijų ir nurašymo operacijų registravimo atitiktį VSAFAS reikalavimams ir Finansų ministerijos rekomendacijoms. 2023 m. VSDF valdyba pasirinko ūkines operacijas registruoti tokiu būdu: pateiktus užsienio valstybei reikalavimą kompensuoti nedarbo socialinio draudimo išmokas, nurodyta gautina suma yra registruojama neapibrėžtojo turto nebalansinėje sąskaitoje; šios sumos pripažįstamos gautinomis sumomis (perkeliamos iš neapibrėžtojo turto) ir registruojamas socialinių išmokų sąnaudų sumažėjimas, faktiškai gavus mokėjimus iš užsienio valstybių; užsienio valstybėms iš dalies kompensavus ar atsisakius kompensuoti reikalavime nurodytas nedarbo išmokų sumas arba VSDF administravimo įstaigų specialistams anuliavus priimtą sprendimą dėl nedarbo išmokų kompensavimo reikalavimo teikimo, iš nebalansinės sąskaitos nurašomas neapibrėžtasis turtas ar jo dalis. VSDF valdyba 2024-12-30 patvirtino fondo apskaitos politiką, kurios 3 priede pateikti nurodymai, kaip apskaitoje registruojamos gautinos sumos ir neapibrėžtasis turtas, susiję su išmokėtų nedarbo socialinio draudimo išmokų kompensavimu. Šių sumų apskaitai ir atskleidimui 2024 m. finansinių ataskaitų rinkiniuose bus taikomos apskaitos politikoje numatytos nuostatos.VSDF valdyba 2023 m. neturėjo techninių galimybių automatiškai identifikuoti atvejus, kai užsienio kompetentingos institucijos informuoja apie priimtą sprendimą kompensuoti ar iš dalies kompensuoti išmokėtų nedarbo išmokų sumas pagal pateiktus reikalavimus. Nedarbo išmokų administratorius informavo (2024-03-22 ir 2024-03-28) , kad numatomi Valdymo informacinės sistemos (VIS) programiniai pakeitimai, kurie užtikrins reikalingos informacijos generavimą: tokiu būdu gautinos sumos apskaitoje būtų registruojamos gavus iš užsienio kompetentingos institucijos informaciją apie numatytas kompensuoti ar iš dalies kompensuoti šių išmokų sumas. VSDF valdyba 2025-02-13 informavo, kad VIS 2025-01-30 įdiegti programiniai pakeitimai (2024-10-18 KTM-294105), kurie leidžia priimtus sprendimus susieti su užsienio kompetentingų įstaigų pateiktais atsakymais kompensuoti, dalinai kompensuoti ar nekompensuoti prašomas kompensuoti nedarbo socialinio draudimo išmokų sumas. Priemonė įgyvendinta.
Parengti ir patvirtinti sveikatos apsaugos ministro 2002-05-03 įsakymo Nr. 204 „Dėl Priklausomybės ligų gydymo ir reabilitacijos standartų patvirtinimo“ keitimo projektą. Vadovaujantis paciento keliu, numatoma reglamentuoti aiškų nukreipimą į gydymą. Taip pat planuojama išskirti, kokios paslaugos turi būti teikiamos pirminiame ir antriniame lygmenyje, kokiais atvejais turi būti nukreipiama į antrinio lygio gydymo paslaugas.
Nuo 2025-02-25 įsigaliojo nauja redakcija patvirtintas Priklausomybės ligų gydymo organizavimo tvarkos aprašas (sveikatos apsaugos ministro 2025-02-24 įsakymas Nr. V-144), kuris nustato bendruosius psichikos ir elgesio sutrikimų dėl psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo ir elgesio priklausomybės ligų gydymo ambulatorinių ir stacionarinių paslaugų, teikiamų asmens sveikatos priežiūros įstaigose, metodus bei priklausomybės ligų gydymo suaugusiems asmenims bei vaikams ir paaugliams organizavimo reikalavimus ir tvarką. Įsakymo pakeitimais sudarytos prielaidos priklausomybės ligomis sergantiems asmenims gauti daugiau paslaugų, mažinti eiles pas specialistus, paslaugas tolygiau teikti visuose regionuose, didinti pagalbos efektyvumą ir ankstyvąją diagnostiką. Vadovaujantis paciento keliu, reglamentuotas aiškus nukreipimas į gydymą, išskirta, kokios paslaugos turi būti teikiamos pirminiame ir antriniame lygmenyje, kokiais atvejais turi būti nukreipiama į antrinio lygio gydymo paslaugas. Išplečiamas psichikos sveikatos centrų vaidmuo priklausomybės ligų gydyme, įskaitant ambulatorinį abstinencijos gydymą, medikamentinį ir nemedikamentinį gydymą bei reabilitaciją, palaikomąjį gydymą, atkryčio prevenciją, pakaitinį gydymą.
Parengti ir patvirtinti sveikatos apsaugos ministro 2002-05-03 įsakymo Nr. 204 „Dėl Priklausomybės ligų gydymo ir reabilitacijos standartų patvirtinimo“ keitimo projektą, kuriame, siekiant pagerinti psichosocialinės reabilitacijos paslaugų suaugusiems rezultatyvumą, reglamentuoti, kad, esant individualiam poreikiui, gydytojo psichiatro siuntimu pacientas galėtų tęsti gydymą po motyvacinės terapijos stacionarinėje Minesotos programoje, dienos stacionare arba gauti kitas ambulatorinio gydymo paslaugas.
Nuo 2025-02-25 įsigaliojo nauja redakcija patvirtintas Priklausomybės ligų gydymo organizavimo tvarkos aprašas (sveikatos apsaugos ministro 2025-02-24 įsakymas Nr. V-144), kuris nustato bendruosius psichikos ir elgesio sutrikimų dėl psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo ir elgesio priklausomybės ligų gydymo ambulatorinių ir stacionarinių paslaugų, teikiamų asmens sveikatos priežiūros įstaigose, metodus bei priklausomybės ligų gydymo suaugusiems asmenims bei vaikams ir paaugliams organizavimo reikalavimus ir tvarką. Siekiant pagerinti psichosocialinės reabilitacijos paslaugų suaugusiems rezultatyvumą, sudarytos prielaidos Minesotos ir stacionarinės psichosocialinės reabilitacijos paslaugų plėtrai, užtikrinti efektyvų pagalbos tęstinumą po abstinencijos gydymo. Nuo 2028-01-01 numatyta suaugusiųjų stacionarinės priklausomybės ligų gydymo pagal Minesotos programą ir (ar) psichosocialinės reabilitacijos paslaugas asmenims, sergantiems priklausomybės ligomis, teikti RPLC filialuose, Respublikinėje Vilniaus psichiatrijos ligoninėje, VšĮ Utenos, Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno, VšĮ Alytaus apskrities S. Kudirkos, VšĮ Marijampolės, VšĮ Tauragės, VšĮ Regioninėje Telšių ligoninėse, taip pat kitose ASPĮ, turinčiose asmens sveikatos priežiūros licenciją, suteikiančią teisę teikti šias paslaugas.
Sukurti ir įgyvendinti tarpinstitucinio bendradarbiavimo mechanizmą, užtikrinantį tarpinstitucinį prevencinės veiklos nusikaltimų elektroninėje erdvėje srityje planavimą, koordinavimą ir poveikio matavimą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2025 m. kovo 12 d. nutarimu Nr. 151 patvirtinto Devynioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 7.6.6. punkte numatytas veiksmas „Sudaryti teisines sąlygas integruotam nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modeliui įgyvendinti". Vidaus reikalų ministerija rengia Nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos įstatymo projektą. Numatytas įgyvendinimo terminas - 2026 m. IV ketv.
Pakeisti teisės aktus, reglamentuojančius duomenų teikimą, numatant, kad įstaigos duomenis apie specialistų įdarbinimą / išdarbinimą teiks į Lietuvos sveikatos priežiūros specialistų kompetencijų platformą.
Nuo 2025-01-01 įsigaliojo Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo Nr. I-1367 5 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymas (2024-10-15 Nr. XIV-3030), kuriame nustatyta pareiga asmens sveikatos priežiūros įstaigoms ir vaistinėms teikti duomenis apie jose dirbančius specialistus į Kompetencijų platformą šios sistemos veiklą reguliuojančių teisės aktų nustatyta tvarka.Sveikatos apsaugos ministro 2024-12-11 įsakymu Nr. V-1306 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2020 m. rugsėjo 23 d. įsakymo Nr. V-2101 „Dėl Sveikatinimo veiklos specialistų profesinių kvalifikacijų klasifikatoriaus patvirtinimo“ pakeitimo“ patvirtintas sveikatinimo veiklos specialistų profesinių kvalifikacijų klasifikatorius, kuriuo naudosis įstaigos, vedant duomenis apie specialistų įdarbinimus į Kompetencijų platformą.Sveikatos apsaugos ministro 2024-12-11 įsakymo V-1316 „Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2007 m. kovo 2 d. įsakymo Nr. V-156 „Dėl asmens sveikatos priežiūros įstaigų licencijavimo“ pakeitimo“ pakeitimais 12.5 papunktyje nustatyta pareiga įstaigoms Kompetencijų platformoje vesti 57.8 papunktyje nurodytus duomenis apie asmens sveikatos priežiūros specialistų ir kitų asmenų įdarbinimą (priėmimą į pareigas), visas specialistų einamas pareigas, darbo krūvį.
Peržiūrėti bendrovės ir rangovų sutartis ir atlikti jų atnaujinimą, siekiant užtikrinti projektų įgyvendinimą laiku.
Įgyvendinant priemonę atlikti kompleksiniai sutarčių pakeitimai :- Ilgalaikėse projektavimo sutartyse, sudarytose Bendrovės ir rangovų, įvesta papildoma atsakomybė projektuotojui - ne tik neatlygintinai atlikti projekto korekciją, bet ir sumokėti vienkartinę 500 Eur dydžio baudą, kai projekto vykdymo etape būtina keisti projekto sprendinius dėl to, kad paslaugų teikėjas (projektuotojas) neįvertino visų galimų projekto įgyvendinimo rizikų bei aplinkybių. Šia sąlyga siekiama įpareigoti projektuotojus kaip įmanoma tiksliau nusimatyti reikiamus projekto sprendinius. Tinkamas projekto sprendinių numatymas projektavimo etape ženkliai prisideda prie tinkamo ir savalaikio rangos darbų atlikimo. Sąlyga taikoma nuo 2024 m. gegužės mėnesio visuose naujuose projektavimo paslaugų ilgalaikių sutarčių pirkimuose.- Ilgalaikėse projektavimo sutartyse numatytas papildomas reikalavimas projektuotojams teikti kertinių projekto vietų nuotraukas projekto derinimo etape. Šia sąlyga siekiama užtikrinti, jog darbų etape projekto sprendiniai kaip įmanoma tiksliau atitiktų esamą objekto situaciją. Sąlyga taikoma nuo 2024 m. gegužės mėnesio visuose naujuose projektavimo paslaugų ilgalaikių sutarčių pirkimuose. - 2024 m. rugpjūčio mėn. atnaujintos ilgalaikių ir objektinių rangos sutarčių sąlygos ir numatytos papildomos darbų pratęsimo priežastys, kurias užsakovas (AB ESO) gali inicijuoti savo iniciatyva: 1) kai paskelbta ekstremali situacija pagal patvirtintą ekstremalių situacijų valdymo planą; 2) kai užsakovo klientas neparuošė darbų fronto; 3) kai laukiama priemoka iš užsakovo kliento; 4) kai laukiama projekto korekcija iš užsakovo kliento; 5) kai gautas užsakovo kliento prašymas nukelti darbus; 6) kai atsiranda kitos nuo užsakovo kliento priklausančios aplinkybės; 7) dėl ikiteismine ar teismine tvarka vykstančių ginčų, susijusių su užsakymo įgyvendinimu; 8) dėl pasikeitusių teisės aktų, prailginančių valstybės ar savivaldybės institucijų oficialių paslaugų vykdymo terminus.
Pakeisti Ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo metodines rekomendacijas, patvirtintas PAGD 2011 m. vasario 23 d. įsakymu Nr. 1-70.
Vidaus reikalų ministro 2025 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1V-151 patvirtintas Krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo tvarkos aprašas. Pagal naująjį tvarkos aprašą visi krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planai turės būti rengiami pagal vienodą standartą bei susieti su Nacionaline rizikos analize. Naujoji planų struktūra aktualizuota, į ją įtraukus svarbias naujoves, susijusias su civiline gynyba, siekiant užtikrinti gyventojų saugumą ekstremaliųjų situacijų metu. Atsiranda tokios naujos struktūrinės planų dalys, kaip gyventojų apsauga priedangose ir kolektyvinės apsaugos statiniuose, pagalba asmenims su negalia, užtikrinant jų apsaugą ir saugumą ekstremaliųjų situacijų metu. Rengiant planus taip pat turės būti skiriama daugiau dėmesio suplanuoti sąveiką su tarptautiniais partneriais, kad būtų galima veiksmingai bendradarbiauti esant grėsmėms, kurios viršija nacionalinius reagavimo pajėgumus.Kita reikšminga naujovė – turės būti atliktas detalus žmogiškųjų išteklių, kurių reikia reaguoti į krizes ir ekstremaliąsias situacijas, planavimas, įskaitant numatomus pasitelkti NVO savanorius. Taip pat nustatyta galimybė į planą įtraukti prevencijos priemones, tad planą turinčioms organizacijoms nereikės rengti atskirų prevencijos priemonių planų. Šios naujovės padės užtikrinti dar geresnį pasirengimą ekstremalioms situacijoms ir krizių valdymą(https://e-tar.lt/portal/lt/legalAct/c04a5954f84311ef8619bb348379608d)
Parengti Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų, patvirtintų Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2009-09-16 įsakymu Nr. D1-546 „Dėl Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“ ir kitų ūkio subjektų aplinkos monitoringą reglamentuojančių teisės aktų, pakeitimus, patikslinant reikalavimus ūkio subjektų aplinkos monitoringo vykdymui ir atsiskaitymui.
Svarbu atkreipti dėmesį, kad nors aptariamo valstybinio audito imtis susijusi su aplinkos oro būklės vertinimu, tačiau teisinio reguliavimo pokyčiai, numatyti šio audito rekomendacijų įgyvendinimo apimtyje, įgyvendintini horizontaliai visose srityse, kuriose taikytini ūkio subjektų vykdomo aplinkos monitoringo reikalavimai (oras, vanduo, žemė, gyvoji gamta). Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų (toliau – Nuostatai) trūkumai įvertinti (priemonė Nr. 4.1. įgyvendinta), tačiau faktinis Nuostatų keitimas glaudžiai susijęs ir su informacinės sistemos, kurioje integruojami aplinkos monitoringo duomenys (IS „AIVIKS“ - informacinė sistema „Aplinkos informacijos valdymo integruota kompiuterinė sistema“), modernizavimo darbais, kurie dėl objektyvių aplinkybių prasidės vėliau nei planuota (tik 2025 m.). Priemonės įgyvendinimo termino atidėjimui įtakos turėjo ir nuolatinio darbuotojo, atsakingo už priemonės įgyvendinimą, nebuvimas. Įvertinus teisės aktų projektų derinimo terminus, tikimasi, kad aptariamiems teisės aktų pakeitimams bus pritarta iki 2025-06-30.
Bendruosiuose ugdymo planuose įtvirtinti nuostatą, kad mokyklos privalo sudaryti sąlygas Lietuvos kariuomenės Karo komendantūrų valdybos Karo prievolės ir komplektavimo tarnybos atstovams organizuoti tiesioginius susitikimus su III ir IV gimnazijų klasių mokiniais, kurių metu būtų pristatoma Lietuvos kariuomenė ir tarnybos galimybės.
2025–2026 ir 2026–2027 mokslo metų pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programų bendrųjų ugdymo planų 107 punkte nustatyta, kad "107. Mokyklos privalo sudaryti sąlygas bent kartą per mokslo metus Lietuvos kariuomenės Karo komendantūrų valdybos Karo prievolės ir komplektavimo tarnybos atstovams organizuoti tiesioginius susitikimus su III ir IV gimnazijų klasių mokiniais, kurių metu būtų pristatoma Lietuvos kariuomenė ir tarnybos galimybės.". Dokumentas yra paskelbtas TAR (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/dcde0d24360d11f08fdabd4950271e2c).
Vykdoma. Atliekamas vertinimas siekiant identifikuoti reikalingą sritį, kurios teisinis reguliavimas būtų peržiūrimas.
Vykdyti prevencines viešųjų pirkimų patikras visuose naujai kuriamuose CPO LT elektroninio katalogo moduliuose, patvirtinti prevencinių patikrų atlikimo tvarką, detalizuojančią patikrų atlikimą.
CPO LT direktoriaus 2025 m. sausio 22 d. įsakymu Nr. 3V-24 „Dėl Viešosios įstaigos CPO LT vykdomų pirkimų prevencinės patikros tvarkos aprašo patvirtinimo“ patvirtintas Viešosios įstaigos CPO LT vykdomų pirkimų prevencinės patikros tvarkos aprašas, reglamentuojantis prevencinės patikros procese dalyvaujančius asmenis ir jų funkcijas bei prevencinės patikros organizavimą. Kaip šio aprašo priedas patvirtintas ir Dinaminės pirkimo sistemos patikros kontrolinis klausimynas. Be to, parengtas CPO LT 2025 metais atliekamų ir numatytų atlikti CPO LT elektroniniame kataloge naujai kuriamų ir atnaujinamų modulių prevencinės (ex ante) patikros planas su numatytais už patikrinimą atsakingais asmenimis bei tikrinimo laikotarpiu. 2025 m. I-IV ketv. atlikta 24 vnt. naujai kuriamų ir atnaujinamų CPO LT elektroninio katalogo modulių patikrų.
Užtikrinti, kad būtų nurodytos visų neįgyvendintų rodiklių priežastys (įvertinus nustatytą tolerancijos ribą) ministerijos strateginio veiklos plano stebėsenos rodiklių vykdymo ataskaitoje stebėsenos informacinėje sistemoje (SIS).
Rodiklių stebėsena už 2024 m. suvesta į SIS. Prie vertinimo kriterijų, kurių faktinės reikšmės +/- 10 proc. skiriasi nuo planuotų reikšmių, nurodytos priežastys. Priežastys nurodomos vadovaujantis Žemės ūkio ministro 2024-03-22 įsakymo Nr. 3D-237 “Dėl 2024 metų žemės ūkio ministerijos veiklos plano patvirtinimo ir žemės ūkio ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginio veiklos plano vykdymo 2024 metais” 3.2 punktu, kuris nustato 2024 m. SVP programų vertinimo kriterijų siektinų reikšmių vykdymo įvertinimui taikomas +/- 10 proc. tolerancijos ribas.Buvo atlikta priežasčių analizė, priežastys sugrupuotos. Nustatyta, kad visos priežastys objektyvios, atitinkančios šiandienines realijas.
Atlikta 2021–2030 m. Nacionalinio pažangos plano rodiklių peržiūra, pasiūlant rodiklių modelį, kuris nekonfrontuotų su valstybės finansinėmis galimybėmis.
Nacionalinio pažangos plano (NPP) rodiklių rinkinys buvo peržiūrėtas iš esmės: įvertintas rodiklių tinkamumas parodyti realius pasiektus valstybės pažangos rezultatus ir (arba) atskleisti jų kitimo kryptį, galimybė remiantis objektyviais duomenimis pagrįstai susiplanuoti siektinas reikšmes, objektyvių statistinių ir operatyvių duomenų apie pasiektą reikšmę prieinamumas ir pan. (Vyriausybės 2024-10-30 nutarimas Nr. 938). Atsisakyta NPP esančių nuostatų, susijusių su netekusia galios Valstybės pažangos strategija „Lietuvos pažangos strategija „Lietuva 2030“, arba jos pakeistos ir suderintos su Valstybės pažangos strategija „Lietuvos ateities vizija „Lietuva 2050“ ir joje įtvirtintais rodikliais. Naujai sudarytą NPP rodiklių rinkinį sudaro planuojami rodikliai, kuriems nustatytos siektinos reikšmės, ir stebimi krypties rodikliai, kuriems nustatyta tik siektina kitimo tendencija. Taip pat nustatytas papildomai stebimų krypties rodiklių rinkinys, papildantis planuojamų ir stebimų krypties rodiklių rinkinį papildomais duomenimis, leisiančiais atlikti išsamesnę pažangos atitinkamoje srityje analizę. Atsižvelgiant į atliktą kiekybinį ir kokybinį NPP rodiklių rinkinio pokytį, kai NPP rodiklių rinkinį sudaro tik maža imtis planuojamų rodiklių su siektinomis reikšmėmis, o stebimi krypties rodikliai nustatyti be konkrečių siektinų reikšmių, LRVK nuomone, toks rodiklių rinkinys yra daug lankstesnis valstybės finansinių galimybių atžvilgiu ir su jomis nekonfrontuos net joms besikeičiant laike.Tačiau, pakeitus NPP rodiklių sąrašą, neatskleistas finansinių projekcijų peržiūros elementas, užtikrinant, kad naujas rodiklių modelis nekonfrontuoja su valstybės finansinėmis galimybėmis. NPP 10 strateginių tikslų ir jiems įgyvendinti numatyti konkretūs pažangos uždaviniai bei finansinės projekcijos išliko tos pačios, todėl siūlomi rodiklių rinkiniai neturės įtakos tolimesniam plane numatytų pokyčių įgyvendinimui. Audito metu nustatyta, kad valstybės pažangos siekiai planuojami neturint tam finansinių galimybių, jiems įgyvendinti suplanuoti mažesni finansiniai ištekliai, nei jų reiktų NPP tikslams pasiekti. Suplanavus pažangos priemones, kurių finansavimo poreikis nesuderintas su valstybės finansinėmis galimybėmis ir jo negavus, nebus pasiekti visi NPP ir atitinkamose plėtros programose numatyti pažangos uždaviniai ir jų rodikliai. Atsižvelgdami į tai, priemonę laikome iš dalies įgyvendinta ir jos stebėseną baigiame. Siekiant rezultatyvios ir su valstybės finansinėmis galimybėmis susietos valstybės pažangos, tolimesnė stebėsena tęsiama, kol įvertinsime rekomendacijos 2 priemonės „peržiūrint NPP pagal svarstymų dėl Lietuvos ateities vizijos „Lietuva 2050“ metu užduotas gaires jo pokyčiams, įvertinti ir priimti sprendimus dėl naujo NPP apimties, suderinant pažangos atitinkamose valstybės veiklos srityse planavimą su finansavimu“ rezultatą.
Tikslinti teisės aktus, pagal kuriuos VšĮ CPO LT vykdo centralizuotus viešuosius pirkimus ir pagal centralizavimo planus perduotus vykdyti pirkimus, juose įpareigojant CPO LT:-nustatyti pirkimo būdą su sąlyga, kad perkančioji organizacija tuo tikslu pateikia CPO LT savo pirkimų planus;-nustatyti tiekėjų pašalinimo pagrindus;-nustatyti pasiūlymų vertinimo kriterijus. Tačiau perkančioji organizacija turi pasiūlyti CPO LT pasiūlymų vertinimo kriterijus, o CPO LT įvertina jų atitiktį Viešųjų pirkimų įstatymui ir galutinai juos patvirtina; -atlikti rinkos tyrimus ir rengti technines specifikacijas tais atvejais, kai CPO LT turi reikiamų ekspertų ir perkančioji organizacija paprašo, kad tai atliktų CPO LT.
Viešosios įstaigos CPO LT vykdomų centralizuotų viešųjų pirkimų taisyklės patvirtintos Ekonomikos ir inovacijų ministro 2026 m. sausio 16 d. įsakymu Nr. 4-15 ,,Dėl viešosios įstaigos CPO LT vykdomų centralizuotų viešųjų pirkimų taisyklių patvirtinimo".
Vyriausybei pritarus nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modelio projektui, inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimus, įtvirtinančius koordinatoriaus, policijos ir kitų atsakingų institucijų funkcijas ir atsakomybę.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2025 m. kovo 12 d. nutarimu Nr. 151 patvirtinto Devynioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano 7.6.6. punkte numatytas veiksmas „Sudaryti teisines sąlygas integruotam nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos organizavimo modeliui įgyvendinti". Vidaus reikalų ministerija rengia Nusikaltimų ir kitų teisės pažeidimų prevencijos įstatymo projektą.Vyksta vidinis derinimas. Numatytas įgyvendinimo terminas - 2026 m. IV ketv.
Sukurti pedagogų veiklos vertinimo instrumentus.
Ministerija informavo, kad 2023 m. pavasarį diskusijoms pristatė Pedagogų karjeros modelį, kuriame buvo pasiūlytos ir nuostatos dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos. Sulaukus Pedagogų karjeros modeliui kritinių pastabų, su socialiniais partneriais sutarta tęsti diskusijas dėl pedagogų darbo sąlygų gerinimo, kas glaudžia siejasi ir su pedagogų veiklos vertinimu. Todėl nesant priimtų sprendimų dėl pedagogų veiklos vertinimo kaitos, pedagogų veiklos vertinimo instrumentų rengimo atsisakyta.
Atlikti Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. balandžio 17 d. nutarimu Nr. 354, peržiūrą, parengti minėto nutarimo pakeitimo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacijoms Nr. 1.1, 1.2 ir 1.3).
Vyriausybės 2013-04-17 nutarimu Nr. 354, pakeitimus planuojama parengti tik tuomet, kai bus pakeistas Priešgaisrinės saugos įstatymas. Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (toliau - Įstatymo projektas), atsižvelgiant į naujos Vyriausybės programą yra pakoreguotas ir iš naujo derinamas su suinteresuotomis institucijomis.
Pripažinti netekusiu galios sveikatos apsaugos ministro 2011-12-23 įsakymą Nr. V-1109 „Dėl Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinės sistemos nuostatų ir duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ ir panaikinti Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinę sistemą
Nuo 2024-01-22 pripažinti netekusiais galios sveikatos apsaugos ministro 2011-12-23 įsakymu Nr. V-1109 patvirtinti Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinės sistemos nuostatai ir duomenų saugos nuostatai (sveikatos apsaugos ministro 2024-01-19 įsakymas Nr. V-63). 2025-03-31 likviduota ASIS (Higienos instituto direktoriaus 2025-02-11 įsakymas Nr. V-24). Po ASIS likvidavimo ASIS duomenys saugomi Higienos institute teisės aktų nustatytais terminais. Nuo 2025-03-31 neteko galios sveikatos apsaugos ministro 2022-06-17 įsakymu Nr. V-1095 patvirtinti Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinės sistemos saugos dokumentai (2025-03-10 sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-191) ir Higienos instituto direktoriaus 2024-01-19 įsakymu Nr. V-4 patvirtinti Asmenų, kurie kreipiasi į asmens sveikatos priežiūros įstaigas dėl psichikos ir elgesio sutrikimų, vartojant narkotines ir psichotropines medžiagas, stebėsenos informacinės sistemos nuostatai ir duomenų saugumo nuostatai.
Įgyvendinti parengtą valstybinės ir vietinės reikšmės kelių perdavimo planą
Susisiekimo ministerija 2025 m. sausio mėn. informavo, kad vykdant susisiekimo ministro 2021-12-20 įsakymu Nr. 3-565 patvirtintą „Dėl Valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių perdavimo plano patvirtinimo“ Valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių perdavimo planą, parengta Valstybinės reikšmės kelių ruožų perdavimo savivaldybėms prioritetinės eilės sudarymo metodika, atlikti Lietuvos Respublikos kelių įstatymo 4 straipsnio 4 dalies pakeitimai ir patikslinti kriterijai, kuriais vadovaujantis automobilių kelias išbraukiamas arba įrašomas į valstybinės reikšmės automobilių kelių sąrašą, surinkta informacija apie perduotinus valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelius, sudaryti perduotinų valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių sąrašai ir nuolat organizuojamas kelių perdavimo procesas (nuo 2021 m. iki 2024 m. savivaldybių nuosavybėn perduota 35 valstybinės reikšmės keliai ar jų dalys (iš viso – 26,548 km)).Atsižvelgiant į tai, kad Valstybinės ir vietinės reikšmės automobilių kelių perdavimo planas įgyvendinamas, iki 2024 m. pabaigos pasiektos numatytos pokyčių rodiklių reikšmės, o kelių perdavimas yra tęstinis procesas, priemonės įgyvendinimo stebėsena baigta.
Inicijuoti EDMIS ir FVAIS plėtrą, reikalingą sąsajos sukūrimui, atsižvelgiant į informacinių sistemų (1 priemonės rezultatą) bei finansines galimybes.
2023-06-16 Valstybinės ligonių kasos Apskaitos skyrius ir Tarptautinių reikalų skyrius pateikė informaciją Informacinių technologijų departamentui apie poreikį techniškai įgyvendinti informacinių sistemų (FVAIS ir EDMIS) sąsajas, reikalingas teisingai apskaitai tvarkyti. 2024 m. pasirašyta sutartis su EDMIS plėtros paslaugų teikėjais dėl FVAIS ir EDMIS sąsajos sukūrimo bei šių sistemų tobulinimo poreikio analizės. 2025-04-08 VLK duomenimis, atliktos integracijos analizės rezultatai derinami su FVAIS priežiūros ir plėtros paslaugų teikėjais.
Laukiame informacijos iš LRVK ministerijoms dėl galimų šios peržiūros apibrėžčių ir atlikimo atvejų. Įgyvendinimo terminas 2026-12-31.
Palangos miesto savivaldybės administracijos direktoriaus 2025-12-17 įsakymu Nr. A1-1668 „Dėl 2025 metų viešojo ir privataus subjektų partnerystės 2018 m. sausio 30 d. sutarties Nr. 9-K „Dėl projekto „Vasaros koncertų salės Palangoje, Vytauto g. 43 rekonstrukcija į daugiafunkcinį kultūros pastatą ir pastato valdymas“ įgyvendinimo koncesijos suteikimo ir vykdymo“ rizikų valdymo plano patvirtinimo“ patvirtintas 2025 metų Viešojo ir privataus subjektų partnerystės 2018 m. sausio 30 d. sutarties Nr. 9-K „Dėl projekto „Vasaros koncertų salės Palangoje, Vytauto g. 43 rekonstrukcija į daugiafunkcinį kultūros pastatą ir pastato valdymas“ įgyvendinimo, koncesijos suteikimo ir vykdymo“ rizikų valdymo planas (pridedama) bei Palangos miesto savivaldybės administracijos direktoriaus 2025-12-17 įsakymu Nr. A1-1669 „Dėl 2025 metų viešojo ir privataus subjektų partnerystės 2017 m. spalio 25 d. sutarties Nr. 282-K „Dėl projekto „Kempingo Nemirsetoje, Klaipėdos pl. 33I, Palangoje, įrengimas, valdymas ir paslaugų teikimas“ įgyvendinimo, koncesijos suteikimo ir vykdymo“ rizikų valdymo plano patvirtinimo“ patvirtintas 2025 metų Viešojo ir privataus subjektų partnerystės 2017 m. spalio 25 d. sutarties Nr. 282-K „Dėl projekto „Kempingo Nemirsetoje, Klaipėdos pl. 33I, Palangoje, įrengimas, valdymas ir paslaugų teikimas“ įgyvendinimo, koncesijos suteikimo ir vykdymo“ rizikų valdymo planas.
LK vado įsakymu įpareigoti LK programų koordinatorius tvirtinti 3 metų preliminarius pavaldžių vienetų komplektavimo planus.
Kartą į metus, direktoriaus įsakymu nustatytu terminu, apibendrintus rezultatus apie dalyvavimą teismo posėdžiuose pateikti Teisėjų tarybai.
Vadovaujantis 2025-12-22 VTPT direktoriaus įsakymu Nr. 12P-36 "Dėl LR Valstybės kontrolės valstybino audito 2024-05-30 ataskaitos Nr. VAE-5 "Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veikla" rekomendacijų/priemonių vykdymą" 3 rekomendacijos 6 priemonės vykdymo", 2026-01-29 Teisėjų tarybai pateikti apibendrinti rezultatai už 2025 metus apie VTPT prie SAM teismo ekspertų dalyvavimą teismo posėdžiuose.
Krašto apsaugos ministro įsakymu patvirtinti Rekomendacijas dėl privalomosios pradinės karo tarnybos ir tarnybos aktyviajame kariuomenės personalo rezerve atidėjimo, kai karo prievolininkui atliekant tarnybą gali būti padaryta neproporcingai didelė žala asmeniniams ar visuomeniniams interesams .
Patvirtinti naudos rodiklio matavimo aprašymą ir kasmet atlikti naudos vertinimą.
Siekiant įvairiapusiškai įvertinti konsolidavimo naudą, skaičiuojami trys Valstybės biudžeto lėšų sutaupymą vertinantys rodikliai:1. Konsoliduotų IT paslaugų įkainių nuokrypis (proc.) (vertinama koks yra Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūros (toliau - VSSA) teikiamų pagrindinių IT paslaugų kainos nuokrypis lyginant su vidutine rinkos kaina, skaičiuojamas kasmet) 2. Viešųjų pirkimų administracinės naštos sumažinimas (proc.) (vertinamas viešųjų pirkimų administracinės naštos sumažėjimas pabaigus konsolidavimo procesą, skaičiuojamas vieną kartą, pabaigus konsolidavimą)3. Energetinio efektyvumo nauda įgyvendinus IT infrastruktūros konsolidavimą (proc.) (vertinama, kiek konsoliduota IT infrastruktūra sumažina elektros energijos suvartojimą IT infrastruktūros poreikiams, skaičiuojamas vieną kartą, pabaigus konsolidavimą)Siekiant įvertinti naudojimąsi konsoliduotomis IT paslaugomis, skaičiuojamas rodiklis "Konsoliduotų IT paslaugų naudojimo apimtys" (proc.), kuriuo skaičiuojama kiek paslaugų gavėjai realiai naudojasi centralizuotai teikiamomis IT paslaugomis. Rodiklį numatyta skaičiuoti kasmet.
Organizuoti pilietinio pasipriešinimo mokymus pagal regionų poreikius: pagal nustatytą poreikį kartu su Lietuvos karo akademija ar kita institucija parengti lektorius pagal patvirtintas instruktorių rengimo programas, galinčius vesti mokymus; į pilietinio pasipriešinimo mokymų organizavimo, koordinavimo ir viešinimo procesus įtraukti savivaldybių parengties pareigūnus ir darbuotojus, atsakingus už mobilizaciją.
Inicijuoti FVAIS tobulinimo galimybes užtikrinančias iš EDMIS gautos informacijos apdorojimą (adaptavimą), užtikrinant duomenų apskaitą, atitinkančią buhalterinės apskaitos standartus, atsižvelgiant į FVAIS bei finansines galimybes.
1. Lietuvos policijos generalinio komisaro 2024 m. rugsėjo 12 d. įsakymu Nr. 5-V-890 patvirtintas Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įgyvendinamų Viešojo ir privataus subjektų partnerystės sutarčių rizikų valdymo tvarkos aprašas, kuriame nustatyta, kaip ir kokiu periodiškumu turi būti vykdomas rizikų vertinimas, rizikų valdymo priemonių įgyvendinimas ir stebėsema. 2. Lietuvos policijos generalinio komisaro 2025 m. birželio 2 d. įsakymu Nr. 5-V-647 patvirtintos Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos įgyvendinamų Viešojo ir privataus sektorių partnerystės sutarčių valdymo ir priežiūros taisyklėse, kuriose nustatyta, kokius veiksmus ir kokiu periodiškumu turi atlikti projekto vadovas ir (ar) grupė (komanda).
Atnaujinti Kauno m. savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašą: numatyti atsakingo darbuotojo (grupės) kontrolės veiksmus, jų periodiškumą.
Pakeistas ir išdėstytas nauja redakcija Kauno miesto savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašas.
Vadovaujantis VšĮ Centrinės projektų valdymo agentūros parengtomis pavyzdinėmis viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų sutarčių valdymo taisyklėmis, parengti koncesijos sutarties „Dėl automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūros plėtros Santariškių medicinos įstaigų miestelyje viešosios darbų koncesijos suteikimo“ valdymo taisykles.
2025 m. liepos 4 d. sveikatos apsaugos ministro įsakymu Nr. V-618 „Dėl 2017 m. balandžio 20 d. koncesijos sutarties Nr. S-78E "Automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūros plėtra Santariškių medicinos įstaigų miestelyje“ valdymo ir priežiūros komisijos sudarymo ir valdymo ir priežiūros taisyklių patvirtinimo“ buvo patvirtintos 2017 m. balandžio 20 d. koncesijos sutarties Nr. S-78E "Automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūros plėtra Santariškių medicinos įstaigų miestelyje“ valdymo ir priežiūros taisyklės.
Atlikti Priešgaisrinės saugos užtikrinimo standarto, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. balandžio 17 d. nutarimu Nr. 354, peržiūrą, parengti minėto nutarimo pakeitimo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacija Nr. 2.1).
Nustačius seniūnų atliekamų notarinių veiksmų poreikį, inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimai, įtvirtinantys kvalifikacinius reikalavimus seniūnams atlikti jiems pavestus notarinius veiksmus bei nustatantys vienodus seniūnų notarinių veiksmų atlikimo reikalavimus (tokio poreikio nenustačius – inicijuoti teisinio reguliavimo pakeitimai, kuriais būtų atsisakyta atitinkamos seniūnų funkcijos).
Priimtas Seniūnų atliekamų notarinių veiksmų atlikimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos teisingumo ministro ir Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro 2025 m. kovo 24 d. įsakymu Nr. 1R-92/1V-195 „Dėl Seniūnų atliekamų notarinių veiksmų atlikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/2248a0a108a011f08e9f87c0d053bf09Aprašu nustatyti vienodi reikalavimai seniūnų atliekamų notarinių veiksmų atlikimui. Vienodos taisyklės suteikia daugiau aiškumo asmenims, norintiems notarinius veiksmus atlikti pas seniūną, dėl tvarkos ir procedūros, kurios taikomos seniūnui atliekant notarinius veiksmus, taip pat šis teisinis reguliavimas sudaro prielaidas išvengti praktikos skirtumų ir klaidų seniūnams atliekant notarinius veiksmus.
Patikslinti krašto apsaugos ministro 2018-08-31 įsakymu Nr. V-802 patvirtintą Priėmimo į savanorišką nenuolatinę karo tarnybą, kario savanorio ir kito savanoriškos nenuolatinės karo tarnybos kario sutarčių sudarymo ir pratęsimo tvarkos aprašą, jame patobulinant kandidatų į tarnybą atrankos įverčio kriterijus
Parengti 2026–2030 m. planą, įtraukiant už Darbotvarkės įgyvendinimą atsakingų valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, suinteresuotų organizacijų sričių atstovus.
Kreiptis į savivaldybes dėl pasiūlymų, susijusių su savivaldybių perskirstomų mokymo lėšų paskirstymu mokykloms, pateikimo. Atsižvelgiant į gautą informaciją, parengti bendrus pasiūlymus visoms savivaldybėms.
Įgyvendinant rekomendaciją, buvo išanalizuotos viešai prieinamos savivaldybių mokymo lėšų paskirstymo tvarkos. Konstatavus, kad minėtose tvarkose nėra specifinių lėšų paskirstymo kriterijų, kuriuos galima būtų rekomenduoti taikyti visoms savivaldybėms, Švietimo, mokslo ir sporto ministerija išsiuntė raštą savivaldybėms, kuriuo prašė pateikti pasiūlymų dėl minėtų kriterijų nustatymo. ŠMSM gavo 41 savivaldybės atsakymus, kuriuose didžioji dauguma nepateikė tinkamų siūlymų dėl specifinių kriterijų, kurie galėtų būti rekomenduoti kaip gera praktika. ŠMSM nuomone, pati ministerija negali sukurti specifinių kriterijų, tinkamų visoms savivaldybėms, nes tiesiogiai nedalyvauja savivaldybių administravimo procesuose ir negali geriau žinoti nei pačios savivaldybės. ŠMSM mano, kad nėra teisinga nustatyti teisės aktu įtvirtintos tvarkos ar rekomendacijų, pagal kurias būtų nustatyti specifiniai kriterijai, taikomi visoms savivaldybėms. Todėl ŠMSM planuoja raštu siūlyti savivaldybėms atkreipti dėmesį į savivaldybės, kurios nustačiusios specifinius kriterijus ir pagal galimybes juos pritaikyti sau, taip pat siūlytų atnaujinti tvarkas, kurios nebuvo atnaujintos pagal pakeistus aukštesnius teisės aktus.
Atlikti alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių pakankamumo vertinimą ir numatyti esamų priemonių tobulinimo veiksmus ir (ar) numatyti naujų priemonių vaistų prieinamumui gerinti.
Ministerija, siekdama tobulinti esamų alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių praktinį taikymą, 2024–2025 m. laikotarpyje aktyviai skatino pacientus ir jų atstovus naudotis alternatyvia vaistų įsigijimo priemone – nuotoline prekyba, tobulinant esamas alternatyvias fizinio vaistų prieinamumo priemones.Pasiekti rezultatai ir priemonės – padidintas informuotumas apie nuotolinę prekybą, pasitelktos komunikacinės priemonės, orientuotos į pacientus ir jų atstovus, akcentuojant nuotolinės prekybos privalumus asmenims su judėjimo negalia ir vyresnio amžiaus žmonėms:• parengtas ir socialiniuose tinkluose viešintas informacinis vaizdo klipas, kurį peržiūrėjo daugiau kaip 200 000 asmenų;• siekiant didinti sklaidą regionuose gyvenantiems asmenims, š. m. kovo mėn. daugiau nei 100 asmenims nuotoliniu būdu skaitytas pranešimas apie galimybę saugiai vaistus įsigyti internetu ministerijos ir savivaldybių viešųjų bibliotekų asociacijos inicijuotame paskaitų cikle apie vaistus ir racionalų jų vartojimą;• skaityti pranešimai sveikatos priežiūros specialistams, akcentuojant jų teisę sukurti paciento atstovavimą, pateikta išsami informacija ir vaizdo medžiaga apie tai, kokius veiksmus e. sveikatos sistemoje turėtų atlikti specialistai;• ministerijos interneto svetainėje sukurta nauja skiltis „Nuotolinė prekyba receptiniais vaistais ir kompensuojamosiomis medicinos pagalbos priemonėmis (MPP)“, kurioje klausimų-atsakymų forma pacientams pateikta aktuali informacija apie nuotolinę vaistų prekybą https://sam.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/farmacine-ir-kita-su-tuo-susijusi-veikla/vaistu-kompensuojamuju-mpp-mp-optikos-priemoniu-ir-ortopedijos-priemoniu-skyrimo-israsymo-ir-isdavimo-pardavimo-reikalavimai/pacientams ).Ministerijos nuomone, pasirinkta komunikacijos strategija yra veiksminga, tai patvirtina reikšmingas rezultatų – receptinių vaistinių preparatų įsigijimų naudojantis nuotolinės prekybos platforma, augimas. Nuotoliniu būdu „aptarnautų“ receptų kiekis, lyginant su tuo pačiu laikotarpiu praėjusiais metais išaugo 50%, o lyginant su 2023 m. laikotarpiu, augimas siekia net 400%. Ministerija ir toliau vykdys aktyvią komunikaciją – skatins pacientus naudotis nuotoline vaistų įsigijimo galimybe ir primins sveikatos priežiūros specialistams apie jų svarbų indėlį, įtraukiant pacientų atstovus. Tai užtikrins efektyvesnį vaistų įsigijimo ir pristatymo procesą.Dėl naujų priemonių vaistų prieinamumui gerinti 2025-02-05 įsigaliojo sveikatos apsaugos ministro 2015-12-21 įsakymo Nr. V-1491 „Dėl siūlymo parduoti vaistinius preparatus ir kompensuojamąsias medicinos pagalbos priemones gyventojams nuotoliniu būdu tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimas , kuriuo įteisinamas siūlymas parduoti vaistinius preparatus ir (ar) MPP gyventojams nuotoliniu būdu – nereceptinių vaistinių preparatų siūlymą vaistinės interneto svetainėje ir (arba) per internetinių tarpininkavimo paslaugų teikėjo elektroninę sąsają, tai yra bet kokią programinę įrangą, įskaitant interneto svetainę ar jos dalį ir taikomąsias programas, įskaitant mobiliąsias programėles, sudarant galimybę gyventojui informacinės visuomenės paslaugomis pasirinktą nereceptinį vaistinį preparatą įsigyti sudarant nuotolinę pirkimo–pardavimo sutartį su vaistine, kuri gyventojams nuotoliniu būdu siūlo parduoti nereceptinius vaistinius preparatus, arba pirkimo–pardavimo sutartį sudarant vaistinėje (prekybos vietoje), kuri gyventojams nuotoliniu būdu siūlo parduoti nereceptinius vaistinius preparatus, ar vaistinėje (-ėse), nurodytoje (-ose) toje pačioje vaistinės veiklos licencijoje kaip ir vaistinė, kuri siūlo parduoti nereceptinius vaistinius preparatus nuotoliniu būdu. Siekdama įvertinti alternatyvių fizinio vaistų prieinamumo priemonių pakankamumą, ministerija š. m. sausio mėnesį kreipėsi į Vilniaus universiteto Farmacijos ir farmakologijos centrą. Tuo tikslu buvo atliktas žvalgomasis tyrimas vaistų prieinamumui Lietuvoje, įskaitant ir alternatyvius vaistų įsigijimo būdus, įvertinti. 2025-10-10 tyrimo ataskaitoje daroma išvada, kad „Vertinant vaistų prieinamumą analizuojamaisiais kriterijais geografiniu, fiziniu ir laiko aspektu, vaistų prieinamumo situacija Lietuvoje yra gera. Vaistinių ir kitų vietų, kuriose galima įsigyti vaistus, pasiskirstymas ir prieinamumas geras.”
Patvirtinti viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės vertinimo ir stebėsenos rekomendacijas / gaires.
Įgyvendinat Viešojo administravimo įstatymo nuostatas pastaraisiais metais suaktyvėjo viešojo administravimo subjektų veiksmai dėl teikiamų administracinių paslaugų ir administruojamų viešųjų paslaugų teikimo kokybės reikalavimų/rodiklių nustatymo ir paslaugų kokybės vertinimo (pavyzdžiui, Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Lietuvos Respublikos kultūros ministerija srityse, kuriose formuoja politiką, administruojamų viešųjų paslaugų kokybės vertinimo rodiklius nustatė 2024 m. gruodžio mėn.). Vidaus reikalų ministerijos vertinimu rekomendacijomis/gairėmis nebūtų kuriamas kokybiškai naujas rezultatas, todėl įvertinus duomenis apie paslaugoms teikti naudojamų informacinių sistemų, automatiniu būdu renkamus duomenis, buvo priimtas sprendimas kurti įrankį leisiantį gauti grįžtamąjį ryšį iš paslaugų gavėjų. Tuo tikslu buvo parengta 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos viešojo valdymo plėtros programos, patvirtintos 2022 m. kovo 9 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 206 pažangos priemonė 01-002-08-06-01 „Tobulinti administracinių ir viešųjų paslaugų kokybę, prieinamumą ir viešųjų paslaugų teikimą“, kurios viena iš veiklų yra sukurti įrankį. Atsižvelgiant į tai, jog šiuo metu nėra sisteminių priemonių, leidžiančių rinkti ir analizuoti administracinių paslaugų gavėjų pasitenkinimą ir prieinamumą, įgyvendinant šią veiklą bus sukurta administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo vertinimo rezultatų duomenų bazė bei bus sudaryta galimybė palyginti ir analizuoti surinktus duomenis ir priimti sprendimus, kuriais gerinama administracinių paslaugų kokybę ir paslaugų gavėjų patirtį gaunat šias paslaugas. Įrankis sudarys galimybę administracinių paslaugų gavėjams pateikti grįžtamąjį ryšį po administracinės paslaugos suteikimo arba kitu institucijos pasirinktu periodiškumu. Pažangos priemonės būklė- pakartotinai derinama su Finansų ministerija TAIS 25-11164.
Konsoliduotojo biudžeto vykdymo informacijosteikimo tvarkos bei formos nustatymas,atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos 2025-2027m. biudžeto patvirtinimo įstatymu patvirtintąkonsoliduotojo biudžeto rodiklių informaciją.
Karo medicinos tarnybos vado 2022-01-17 įsakymu Nr. V-60 ,,Dėl KMT sveikatinimo veiklą vykdančių ir psichologines paslaugas teikiančių padalinių veiklos ir teikiamų paslaugų kokybės vertinimo“, numatyti, kad ekspertinių nutarimų kokybė visose pakomisėse būtų vertinama ne rečiau kaip 1 kartą per metus.
Į strateginį veiklos planą įsitraukti rodiklius, kuriais matuojama vidutinė NV tyrimo trukmė šiose prioritetinėse baudžiamojo persekiojimo stiprinimo srityse: dėl korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų; dėl prekybos žmonėmis; dėl nusikaltimų, susijusių su narkotinių ir psichotropinių medžiagų platinimu nepilnamečiams; dėl tyčinių labai sunkių, sunkių, apysunkių smurtinių nusikaltimų ir seksualinės prievartos nusikalstamų veikų, nuo kurių nukentėjo vaikai; dėl nusikalstamų veikų, kuriomis daroma didelė žala valstybės finansams ir Europos Sąjungos finansiniams interesams; dėl nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje.
Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2025-2027 metų strateginio veiklos plano 1 programoje numatyti šie stebėsenos rodikliai, skirti stebėti prioritetinių NV tyrimo trukmę:R-13-001-11-01-01-12 Nusikalstamų veikų, darančių didelę žalą valstybės finansams ir Europos Sąjungos finansiniams interesams, tiriamų ilgiau nei 24 mėn., dalis (proc.)R-13-001-11-01-01-13 Vidutinė nusikalstamų veikų, darančių didelę žalą valstybės finansams ir Europos Sąjungos finansiniams interesams, tyrimo trukmė (kalendorinėmis dienomis)R-13-001-11-01-01-18 Nusikalstamų veikų dėl seksualinio vaikų išnaudojimo, baigtų tirti per 6 mėn., dalis (proc.)R-13-001-11-01-01-19 Vidutinė nusikalstamų veikų dėl seksualinio vaikų išnaudojimo tyrimo trukmė (kalendorinėmis dienomis)R-13-001-11-01-01-21 Vidutinė labai sunkių, sunkių ir apysunkių smurtinių nusikaltimų prieš vaikus tyrimo trukmė (kalendorinėmis dienomis)R-13-001-11-01-01-24 Korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų, tiriamų ilgiau nei 24 mėn., dalis (proc.)R-13-001-11-01-01-25 Vidutinė korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų tyrimo trukmė (kalendorinėmis dienomis)R-13-001-11-01-01-39 Nusikalstamų veikų dėl prekybos žmonėmis, tiriamų ilgiau nei 24 mėn., dalis (proc.)R-13-001-11-01-01-31 Nusikalstamų veikų dėl narkotinių ar psichotropinių medžiagų platinimo nepilnamečiams, baigtų tirti per 6 mėn., dalis (proc.)Nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, grupei priskiriama itin daug ir labai skirtingų nusikalstamų veikų (nusikalstamos veikos žmogaus seksualinio apsisprendimo laisvei ir neliečiamumui, asmens garbei ir orumui, vaikui ir šeimai, asmens lygiateisiškumui ir sąžinės laisvei, nuosavybei, turtinėms teisėms ir turtiniams interesams, intelektinei nuosavybei, elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui, ekonomikai ir verslo tvarkai, finansų sistemai, valstybės tarnybai ir viešiesiems interesams, visuomenės saugumui, dorovei ir kt.). Tokie nusikaltimai labai dažnai turi tarptautinį elementą, labai ženkliai skiriasi jų tyrimo metodika, ištyrimo galimybės ir tyrimo trukmė, dėl ko nėra įmanoma nustatyti bendros siektinos tyrimo trukmės rodiklio reikšmės visoms šiai grupei priskirtinoms nusikalstamoms veikoms. Manytina, kad svarbesnis yra jų ištyrimo faktas. Atsižvelgiant į tai, kad tyrimo trukmę matuojančio rodiklio naudingumas šių nusikalstamų veikų kategorijoje būtų mažas (dėl per didelės šiai grupei priskirtų NV įvairovės nebūtų įmanoma išgryninti problematikos), nutarta nustatyti rodiklį „Ištirtų nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, ir visų šios kategorijos užregistruotų nusikalstamų veikų santykis (proc.)“.
Patikslinti teisės aktų (PASIS nuostatų arba (ir) viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo aprašymų tvarkos aprašą) nuostatas, kuriais būtų atnaujinami viešųjų paslaugų aprašymų teikimo reikalavimai atsižvelgiant į naują viešosios paslaugos sąvoką.
Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo aprašymų tvarkos aprašas nėra parengtas.
Sukurti technines galimybes savivaldybių mokykloms teikti informaciją, būtiną savivaldybių ataskaitoms apie mokymo lėšų panaudojimą parengti, naudojant Švietimo valdymo informacinę sistemą (ŠVIS).Rekomenduoti savivaldybėms įpareigoti savivaldybių mokyklas informaciją, būtiną savivaldybių ataskaitoms apie mokymo lėšų panaudojimą parengti, teikti naudojant ŠVIS (išskyrus atvejus, kai tokią informaciją rengia ne mokykla).
Atsižvelgiant į tai, kad visų duomenų apie mokymo lėšų panaudojimą pildymas mokyklos lygiu ženkliai padidintų administracinę naštą, susijusią su duomenų teikimu, tikslinimu, apibendrinimu (našta padidėtų mokykloms, savivaldybėms, NŠA), ji būtų neproporcinga siekiamam tikslui (būtų prašoma daugiau informacijos, nei būtina lėšų panaudojimo priežiūros ir administravimo tikslais), taip pat į tai, kad tam nepritaria savivaldybės, apsispręsta mokyklų lygmenyje (detaliai pagal kiekvieną mokyklą) rinkti ne visus, bet tik tuos duomenis, kurie būtini įvertinti, ar mokykla atitinka bendruosius kriterijus bendrojo ugdymo programoms vykdyti, nustatytus Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo 43 straipsnio 8 dalies 1–6 ir 8 punktuose. Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių, patvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 -06-29 nutarimu Nr. 768, 1 priede yra nustatytos šios bendrųjų kriterijų kiekybinės reikšmės, kurias turi tenkinti mokykla:1) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Lietuvos Respublikos Vyriausybės tvirtinamą Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašą (toliau – Aprašas) vadovėliams ir kitoms mokymo priemonėms (įsigyti ir nuomoti, įskaitant ir skaitmenines versijas) (1.1 p.);2) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 50 proc. lėšų, skirtų mokyklai pagal Aprašą skaitmeninio ugdymo plėtrai (švietimo, mokslo ir sporto ministro nustatytus reikalavimus atitinkantiems skaitmeniniams mokymo(si) ištekliams, priemonėms ir informacinių ir komunikacinių technologijų įrangai įsigyti) licencijoms įsigyti (1.4 p.);3) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Aprašą informacinėms ir komunikacinėms technologijoms (IKT) diegti ir naudoti (internetui diegti ir naudoti, duomenų bazėms, elektroniniams dienynams tvarkyti, IKT aptarnaujantiems darbuotojams už darbą mokėti ir kitoms išlaidoms, susijusioms su IKT) (3.4 p.).4) per kalendorinius metus panaudojama ne mažiau kaip 90 proc. mokymo lėšų, skirtų pagal Aprašą mokytojų ir kitų ugdymo procese dalyvaujančių asmenų kvalifikacijai tobulinti, kurios naudojamos kvalifikacijai tobulinti, vadovaujantis švietimo, mokslo ir sporto ministro tvirtinamais Valstybinių ir savivaldybių švietimo įstaigų (išskyrus aukštąsias mokyklas) vadovų, jų pavaduotojų ugdymui, ugdymą organizuojančių skyrių vedėjų, mokytojų, pagalbos mokiniui specialistų kvalifikacijos tobulinimo nuostatais, taip pat komandiruočių išlaidoms padengti, kai vykstama tobulinti kvalifikacijos (4.3 p.).Duomenų apie mokymo lėšas, skiriamas vadovėliams ir mokymo priemonėms, skaitmeninio ugdymo plėtrai, IKT diegti ir naudoti bei kvalifikacijai tobulinti, teikimo forma ir terminas nustatytas Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2025 m. rugpjūčio 8 d. įsakymu Nr. V-816 „Dėl švietimo statistinių duomenų ataskaitų formų patvirtinimo“. Šie duomenys teikiami Nacionalinei švietimo agentūrai elektroniniu formatu per Švietimo valdymo informacinę sistemą. Kiti duomenys apie mokymo lėšų panaudojimą yra renkami savivaldybių lygmeniu ir jų pakanka mokymo lėšų panaudojimo analizei atlikti.Rengiant šią audito rekomendacijų įgyvendinimo priemonę, nebuvo galimybių įvertinti visas aplinkybes, kurios paaiškėjo įgyvendinimo metu, todėl priemonė peržiūrėta.
Remiantis nacionalinei stebėsenos sistemai pateiktais ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimų duomenimis, atlikti nacionalinio lygio kibernetinio saugumo rizikų vertinimą ir analizę, sudaryti sektorių rizikos profilius.
Remiantis nacionalinei stebėsenos sistemai pateiktais ryšių ir informacinių sistemų rizikos vertinimų duomenimis, atlikti nacionalinio lygio kibernetinio saugumo rizikų vertinimą ir analizę, sudaryti sektorių rizikos profilius.Parengta Kibernetinio saugumo rizikos vertinimo metodikos parengimo, konsultavimo ir susijusių paslaugų techninė specifikacija. Planuojami etapai :1. atlikti rinkos tyrimą siekiant išsiaiškinti Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo subjektų ir Europos Sąjungos trijų valstybių kibernetinių saugumo rizikų vertinimo ir valdymo tendencijas, naudojamus metodus ir gerąsias praktikas (atliekamas, planuojama baigti per 2026 m. I ketv.);2. sukurti kibernetinio saugumo rizikos vertinimo metodiką, kurią kibernetinio saugumo subjektai taikys atlikdami kibernetinio saugumo rizikos vertinimą;3. parengti naujai sukurtos kibernetinių rizikų vertinimo metodikos mokomąją medžiagą.
Parengtas tvarkos aprašas dėl kasmet sudaromo valstybinių institucijų funkcijoms vykdyti nenaudojamo nekilnojamojo turto sąrašo, kuriame būtų įvertinama laisvo nekilnojamojo turto būklė, reikalingi remonto darbai bei nustatyta komercinės nuomos kaina.
Patvirtintu VĮ Turto banko laisvo nekilnojamojo turto sąrašo sudarymo tvarkos aprašu siekiama reglamentuoti kas ketvirtį atliekamą valstybinių institucijų funkcijoms vykdyti nenaudojamo nekilnojamojo turto identifikavimą ir sužymėjimą, nuosekliai vertinant laisvo ploto galimybę įveiklinti. Reguliarus laisvo ploto fiksavimas sudaro prielaidas kryptingam jo įdarbinimui, laisvo ploto apimties mažinimui ir didesniam nekilnojamojo turto panaudojimui.
Rekomendacija bus įgyvendinama kartu su 1 rekomendacija. Siekiant kompleksinio požiūrio į savivaldybių funkcijų sistemą, finansavimo sistemos peržiūra bus atliekama ir sprendimai, reikalingi pokyčiams įgyvendinti, priimami kartu su funkcijų peržiūra.
Priemonę laikome neįgyvendinta, kadangi nėra atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų peržiūra kartu su finansavimo peržiūra bei nepriimti sprendimai, reikalingi pokyčiams įgyvendinti.
Teisės aktuose patikslinti centralizuotai atliekamos personalo administravimo funkcijos procesus, sudarančius sąlygas operatyviai vykdyti personalo administravimo funkciją.
Finansų ministerija vykdydama Valstybės kontrolės rekomendacijas ir 2023-06-19 priimtas Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymo nuostatas, parengė LRV nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 30 d. nutarimo Nr. 507 „Dėl personalo administravimo funkcijų centralizuoto atlikimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą, kurį 2024 m. lapkričio 20 d. raštu Nr. 6K-24/6292 „Dėl Vyriausybės 2018 m. gegužės 30 d. nutarimo Nr. 507 ir 2018 m. vasario 7 d. nutarimo Nr. 125 pakeitimo projektų“ pateikė kitoms suinteresuotoms institucijoms.Atsižvelgus į kompleksiškas ir įvairiapusiškas pastabas, skirtingas institucijų pozicijas įvairiais nutarimo Nr. 507 reguliavimo klausimais, atskiros nutarimo projekto nuostatos yra derinamos su suinteresuotomis institucijomis bei tobulinama galutinė projekto redakcija.Taip pat pažymėtina, kad šiuo metu yra derinamas Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo keičiamas valstybės tarnybos reglamentavimas. Prieš pateikiant galutinę nutarimo redakciją Vyriausybei, tikslinga sulaukti Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo ir jį įgyvendinančių teisės aktų priėmimo.Valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymo projekte siūloma keisti priėmimo į karjeros valstybės tarnautojų ir laikinųjų valstybės tarnautojų pareigas tvarką. Siūloma visus konkursus sugrąžinti vykdyti tik valstybės ir savivaldybės institucijoms (vykdė Viešojo valdymo agentūra).Šiuo metu Personalo administravimo funkcijų centralizuoto atlikimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 30 d. nutarimu Nr. 507 (toliau – Aprašas), nereglamentuoja karjeros valstybės tarnautojų ir laikinųjų valstybės tarnautojų atrankos procedūros. Siekiant į procesą įtraukti NBFC, reikalinga kurti naują procesą, atsižvelgiant į įstatymo pakeitimus. Pažymėtina, kad vykdant darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, konkursus NBFC dalyvauja (atlieka konkurso komisijos sekretoriaus funkcijas, skelbia skelbimą, vertina pretendento atitiktį kvalifikaciniams reikalavimams ir kt.), todėl analogiškai tikslinga juos įtraukti ir į karjeros valstybės tarnautojų ir laikinųjų valstybės tarnautojų atrankos procedūras. Taip pat planuojama keisti vertinimo procesą – numatoma sudaryti apeliacinę komisiją atlikti pakartotinį valstybės tarnautojo tarnybinės veiklos vertinimą. Atitinkamai priėmus pakeitimus, reikėtų atitinkamai tikslinti Aprašo nuostatas, reglamentuojančias NBFC funkcijas vertinimo procese. Dėl siūlomų Valstybės tarnautojų perkėlimo į kitas valstybės tarnautojų pareigas ir pasitelkimo reglamentavimo pakeitimų ir atitinkamai Valstybės tarnautojų perkėlimo į kitas valstybės tarnautojo pareigas laimėjus konkursą bei tarnybinio kaitumo būdu ir pasitelkimo padėti kitai valstybės ar savivaldybės institucijai ar įstaigai arba kitai organizacijai įgyvendinti funkcijas tvarkos aprašo pokyčių, gali reikėti koreguoti Aprašo V skyrių.Kaip minėta, atsižvelgus į kompleksiškas ir įvairiapusiškas pastabas, skirtingas institucijų pozicijas įvairiais nutarimo Nr. 507 reguliavimo klausimais, įstaigų pasipriešinimą centralizavimui, atskiros nutarimo projekto nuostatos derinamos su suinteresuotomis institucijomis, Vyriausybe ir NBFC.Atsižvelgiant į ilgai užtrukusį teisės akto rengimo, derinimo ir įgyvendinimo procesą, rekomendacijos priemonė laikoma neįgyvendinta ir jos stebėsena baigiama.
Parengti galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymo ir atnaujinimo proceso aprašą.
Ši priemonė galės būti įgyvendinta tik tuomet, kai bus pakeista Numatomo teisinio reguliavimo poveikio vertinimo metodika
Parengti informacinę-metodinę priemonę dėl galimo didesnio poveikio teisėkūros iniciatyvų sąrašo sudarymo ir atnaujinimo ir išplatinti ją ministerijoms.
Socialinės apsaugos ir darbo ministro įsakymu tvirtinamuose socialinių paslaugų kokybės reikalavimuose nustatyti kriterijus, pagal kuriuos Socialinių paslaugų priežiūros departamentas, socialinių paslaugų organizatoriai ir teikėjai galėtų įvertinti paslaugų gavėjų poreikių vertinimą ir tenkinimą bei gyvenimo kokybės pokyčius.
Socialinės apsaugos ir darbo ministras 2024 m. gruodžio 4 d. įsakymu Nr. A1-833 patvirtino Socialinių paslaugų kokybės reikalavimų aprašą, kurio 2 priede yra nustatyti socialinių paslaugų įstaigų ir fizinių asmenų teikiamų socialinių paslaugų kokybės rodikliai. Pagal šiuos rodiklius Socialinių paslaugų priežiūros departamentas, socialinių paslaugų organizatoriai ir teikėjai galės įvertinti paslaugų gavėjų poreikių vertinimą ir tenkinimą bei gyvenimo kokybės pokyčius.https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/6fa792e4b22211ef88c08519262548c4
Siekiant sudaryti galimybę gauti duomenis apie IT vidutinę trukmę prioritetinėse srityse automatiniu būdu, kreiptis į IRD dėl ataskaitų sukūrimo.
Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2025–2027 metų strateginiame veiklos plane nustatyti du visiškai nauji prioritetinių NV tyrimo trukmę matuojantys rodikliai. Dėl šių rodiklių reikšmių skaičiavimo automatiniu būdu kreiptasi į IRD, prašant suprogramuoti naujas statistines ataskaitas.
Patikslinti Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašą, patvirtintą sveikatos apsaugos ministro 2019-09-18 įsakymu V-1068 „Dėl Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašo patvirtinimo“.
Sveikatos apsaugos ministro 2024-10-25 įsakymu Nr. V-1033 pakeistas Kompensuojamųjų vaistinių preparatų rinkos stebėsenos aprašas, patvirtintas ministro 2019-09-18 įsakymu Nr. V-1068. Paraiškoje įrašant vaistinį preparatą į kainyną turi būti nurodoma pirmosios vaistinio preparato siuntos įvežimo į Lietuvos Respubliką data ir kiekis pakuotėmis, jei vaistinis preparatas Lietuvos Respublikos rinkai iki tol nebuvo tiektas (arba nebuvo tiektas vienus metus ar ilgiau).
Atlikti projektų, kuriais skaitmenizuojamos viešosios ir administracinės paslaugos, kuriami kiti skaitmeniniai sprendimai, skaitmenizavimo tikslų ir planuotos naudos pasiekimo stebėseną, parengti projektų įgyvendinimo ataskaitą.
Parengtas ir Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūros direktoriaus 2024 m. gruodžio 12 d. patvirtintas Nr. TPD-28(2024) Projektų, kuriais skaitmenizuojamos viešosios ir administracinės paslaugos, kuriami kiti skaitmeniniai sprendimai, sąrašas (toliau - sąrašas). Projektų sąraše patvirtinti 22 projektai, finansuojami Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ lėšomis, kuriuos įgyvendina 19 valstybės ir savivaldybių institucijų. 2025 m. rugpjūčio mėnesį iš patvirtinto sąrašo nėra projektų, kurie būtų baigti įgyvendinti (atsižvelgiant į tai, kad projektai įgyvendami Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ lėšomis, jų įgyvendinimo pabaiga 2026 m. sausio 1 d. - balandžio 30 d.). Atsižvelgiant į tai, artimiausiu metu sąrašas bus tikslinamas projektais, kurie bus pabaigti įgyvendinti iki 2025 m. gruodžio 31 d., atitinkamai bus įvertintas jų skaitmenizavimo tikslų ir planuotos naudos pasiekimas.
Kreiptis į Vyriausybę dėl turto patikėjimo sutarties sudarymo.
2025-12-11 LRT generalinės direktorės pasirašytas ir išsiųstas raštas SR-1050 (DVS). VšĮ Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija raštu ikreipėsi į Lietuvos Respublikos Vyriausybės kancleriją ir Lietuvos Respublikos Kultūros ministeriją dėl LR Vyriausybės nutarimo rengimo dėl turto patikėjimo sutarties sudarymo , atsižvelgiant į Valstybės kontrolės audito ataskaitos rekomendacijų įgyvendinimo plane numatytą priemonę (LRT kreipimosi į LR Vyriausybę dėl turto patikėjimo sutarties sudarymo terminas – iki 2026-04-01 .
Parengti institucijos valstybės informacinių išteklių rekomenduojamo IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisykles.
Nėra parengtos IT valdymo brandos lygio nustatymo ir vertinimo taisyklės.
Parengti Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir pateikti jį Vyriausybei (rekomendacijai Nr. 3.1).
Priešgaisrinės saugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas (toliau - Įstatymo projektas) yra parengtas ir buvo jau kelis kartus derintas su suinteresuotomis institucijomis, tačiau buvusioji vidaus reikalų ministerijos vadovybė prieš Seimo rinkimus nebeteikė Įstatymo projekto Vyriausybei. Šiuo metu, atsižvelgiant į naujos Vyriausybės programą, patobulintas įstatymo projektas iš naujo derinamas su suinteresuotoms institucijoms.
Atnaujinti Palangos miesto savivaldybės koncesijų suteikimo procedūrų organizavimo bei koncesijų sutarčių vykdymo ir vidaus kontrolės tvarkos aprašą: numatyti atsakingo darbuotojo (grupės/komandos) kontrolės veiksmus, jų periodiškumą.
Patikslinti Vyriausybės 2012-11-28 nutarimu Nr. 1418 patvirtintą Valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų atnaujinimo ir nurašymo tvarkos aprašą, kuriame būtų nustatyta, kad atsargų patikrinimai gali būti atliekami rečiau nei kas ketvirtį, kai tai leidžia atsargų gamintojų techninės instrukcijos ar specialieji teisės aktai.
Parengti ir pateikti Lietuvos Respublikos Vyriausybei tvirtinti Nacionalinės programos, skirtos aktyvaus senėjimo skatinimui, projektą, nustatant vyresnio amžiaus asmenų gerovės sritis, tikslą, uždavinius, priemones, koordinavimą, poveikio rodiklius ir biudžetą.
Remiantis nevyriausybinių organizacijų, atstovaujančių vyresnio amžiaus žmonėms, ar su jais dirbančių organizacijų konkursų vykdymo ataskaitų analize, nustatyti įrodymais pagrįstus projektų kokybės reikalavimus ir papildyti šių konkursų nuostatus nuostata, įpareigojančia pareiškėją paraiškoje pagrįsti siūlomų veiklų poveikį vyresnio amžiaus asmenų įtraukčiai.
Biržų r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl 3 valstybei nuosavybės teise priklausančių ir Biržų r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų nekilnojamojo turto (NT) objektų:- Vadovaujantis Vyriausybės 2022-10-26 nutarimu Nr. 1074 „Dėl valstybės turto perdavimo Biržų rajono savivaldybės nuosavybėn“ Biržų r. savivaldybės nuosavybėn savarankiškosioms savivaldybės funkcijoms įgyvendinti 2022-11-10 Valstybės nekilnojamojo turto, perduodamo valdyti, naudoti ir disponuoti juo nuosavybės teise, priėmimo ir perdavimo aktu Nr. E38-9 perduota dalis pastato – garažo (36,25 kv. m., unikalus Nr. 3698-4000-7023) ir negyvenamoji patalpa – garažo boksas Nr. 2 (23,64 kv. m., unikalus Nr. 3698-7004-6025:0006);- VĮ Turto bankui (2025-05-30 raštu Nr. (15.1 Mr) SK-6412) nesutikus perimti Biržų r. savivaldybės tarybos 2025-04-25 sprendimu Nr. T-115 „Dėl valstybės turto pripažinimo nereikalingu naudoti ir jo perdavimo valstybės įmonei Turto bankui“ pripažintą nereikalingu naudoti valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vykdyti valstybės turtą Biržuose, Vabalninko m., K. Šakenio g. 27, dalį (109,57 kv. m) gaisrinės paskirties pastato (unikalus Nr. 3699-3003-2014), šis turtas yra nenaudojamas, jis nereikalingas naudoti savivaldybių funkcijoms įgyvendinti ir šiuo metu neplanuojama kreiptis su prašymu perduoti šį turtą Savivaldybės nuosavybėn. Informacija apie šį nenaudojamą valstybės nekilnojamąjį turtą pateikta Vyriausybės atstovų įstaigai Biržų rajono savivaldybės mero 2026-02-04 raštu Nr. SN-222.
Pereinama nuo maksimalaus vaikų skaičiaus prie vaiko–pedagogo santykio ikimokyklinio ugdymo grupėse reglamentavimo.
Ministerija atsisakė įgyvendinti priemonę, tačiau gerinant pedagogų/mokytojų darbo sąlygas nuo 2022-01-01 bus didinami atlyginimai.Vadovaujantis LRV 2018-07-11 nutarimo Nr. 679 „Dėl Mokymo lėšų apskaičiavimo, paskirstymo ir panaudojimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ nuostatomis, vidutinis sąlyginis mokytojo pareiginės algos pastoviosios dalies koeficientas didinamas 10 proc. ir nuo 2022.01.01 R=9.02.
Operatyvinių ataskaitų tobulinimas.Bus inicijuotas UAB ILTE Klientų ir finansavimo sprendimų tarnybos operatyvinio paraiškų valdymo informacinės sistemos plėtros projektas, kuris leis pereiti nuo paraiškų srauto vertinimo terminų valdymo excel skaičiuoklėse prie specializuoto IT sprendinio, kuriuo naudojantis bus galima realiu laiku matyti ataskaitas pagal skyrius, produktus, darbuotojus. Sistema automatiškai skaičiuos vertinimo terminus pagal darbuotojų keičiamas paraiškų vertinimo būsenas. Sistemoje taip pat bus fiksuojami atliekami paraiškų vertinimo darbai, susiję su skirtingų skyrių pradedamais ir baigiamais darbais. Bus galima matyti, kur ir kiek laiko užtrunka konkretus paraiškos vertinimo žingsnis.
Nuo 2025-06-16 ILTE pradėjo naudoti paraiškų srauto valdymo informacinę sistemą (Atlassian JIRA software sistemos pagrindu), kurioje fiksuojamos, perduodamos, atliekamos, užbaigiamos ir realiu laiku atvaizduojamos kiekvienos paraiškos vertinimo statusas, terminai, užduoties įvykdymo procentas, keičiamos būsenos. Ši informacinė sistema leidžia efektyviai užtikrinti keturių padalinių, kurie dalyvauja vienos paraiškos vertinime, darbą, matyti tiek vidinius, tiek bendrus terminus, trukmes, formuoti ataskaitas.
Patikslinti Specialių tikslinių dotacijų (išskyrus kapitalo investicijoms finansuoti) pervedimo savivaldybėms ir savivaldybių atsiskaitymo už šių lėšų panaudojimą Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai tvarkos aprašą, patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. sausio 25 d. įsakymu Nr. V-55, ir nustatyti pareigą savivaldybėms, atsiskaitant už mokymo lėšų panaudojimą, pateikti informaciją apie savivaldybių biudžetų lėšas, panaudotas ugdymo reikmėms finansuoti klasėse, kurioms iš valstybės biudžeto dotacijos skiriama tik dalis lėšų ugdymo planui įgyvendinti.
Patikslinti sutartį su skambučių išorės paslaugų teikėju ir užtikrinti galimybę klientams palikti atsiliepimus po kiekvieno skambučio.
Patikslinta sutartis su skambučių išorės paslaugų teikėju ir užtikrinta galimybė klientams palikti atsiliepimus po kiekvieno skambučio (automatizuotu būdu įvertinti suteiktą paslaugą pagalPalankių klientų rodiklio (ang. Net Promoter Score, toliau – NPS) metodologiją).
Pakeisti Išvažiuojamųjų konsulinių misijų organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašą.
2025 m. pakeistas Išvažiuojamųjų konsulinių misijų organizavimo ir vykdymo tvarkos aprašas: patvirtinti kriterijai, kuriais vadovaujantis misijos įtraukiamos į metinį konsulinių misijų planą.
Esant finansavimui, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos valstybės rezervo sandėlių patalpose įrengti automatinę oro temperatūros ir drėgmės duomenų matavimo, nuskaitymo, perdavimo ir archyvavimo techninę programinę įrangą per 9 mėn. nuo finansavimo gavimo bei, pastačius naujus sandėlius, perskirstyti atsargų saugojimą, kad atitiktų visus saugojimo reikalavimus.
Nustačius vyresnio amžiaus asmenų gerovės sritis, tikslus, uždavinius, priemonių apimtį ir koordinavimo poreikį, priimti sprendimus dėl institucinės sąrangos, užtikrinančios nuoseklų aktyvaus senėjimo politikos formavimo, įgyvendinimo ir koordinavimo funkcijų vykdymą.
Atlikti visų AEI srities planavimo dokumentų tikslų peržiūrą ir suvienodinti planavimo dokumentuose ir AEI įstatyme numatytus AEI plėtros tikslus.
Peržiūrėtas ir atnaujintas Žemės ūkio ministerijos sudarytų valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų rezervavimo sutarčių vykdymo priežiūros ir valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų saugojimo sąlygų tikrinimo tvarkos aprašas, patvirtintas žemės ūkio ministro 2024-06-06 įsakymu Nr. 3D-446 „Dėl Žemės ūkio ministerijos sudarytų valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų rezervavimo sutarčių vykdymo priežiūros ir valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų saugojimo sąlygų tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, siekiant įsitikinti, kad pagal sutartis rezervuotas maisto produktų atsargų kiekis laikomas tiekėjų nurodytose vietose.
Siekiant įsitikinti, kad pagal sutartis rezervuotas maisto produktų atsargų kiekis laikomas tiekėjų nurodytose vietose, peržiūrėtas Žemės ūkio ministerijos sudarytų valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų rezervavimo sutarčių vykdymo priežiūros ir valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų saugojimo sąlygų tikrinimo tvarkos aprašas, patvirtintas Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2024 m. birželio 6 d. įsakymu Nr. 3D-446 „Dėl Žemės ūkio ministerijos sudarytų valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų rezervavimo sutarčių vykdymo priežiūros ir valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų saugojimo sąlygų tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, ir priimtu Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro 2026 m. birželio 10 d. įsakymu Nr. 3D-287 „Dėl žemės ūkio ministro 2024 m. birželio 6 d. įsakymo Nr. 3D-446 „Dėl Žemės ūkio ministerijos sudarytų valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų rezervavimo sutarčių vykdymo priežiūros ir valstybės rezervo materialinių išteklių atsargų saugojimo sąlygų tikrinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ atnaujintas.
Pagal pateiktą darbo krūvio analizę, esant netolygiam darbo krūviui, suplanuoti ir įgyvendinti žmogiškųjų išteklių paskirstymą.
Įvertinus VMVT Priežiūros departamento Vilniaus ir Kauno apygardų priežiūros skyrių atliktus planinius patikrinimus, priimtas sprendimas 85 maisto tvarkymo subjektų patikrinimus suplanuotus Vilniaus apygardos priežiūros skyriui ir 82 maisto tvarkymo subjektų patikrinimus suplanuotus Kauno apygardos priežiūros skyriui perduoti atlikti Panevėžio ir Šiaulių apygardų priežiūros skyriams (pridedamas VMVT direktoriaus 2025 m. gegužės 20 d. įsakymas Nr. B1-276 „Dėl 2025 metų maisto tvarkymo subjektų veiklos patikrinimų“). Įvertinus didelį importo kontrolės krūvį ir tai, kad daugiausia siuntų tenka Vilniaus apygardai, parengtas įsakymas siuntas nukreipti į pasienio kontrolės postus (VMVT direktoriaus 2024 m. gruodžio 30 d. įsakymas Nr. B1-1233 „Dėl Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2008 m. rugsėjo 24 d. įsakymo Nr. B1-478 „Dėl importuojamo negyvūninio maisto valstybinės maisto kontrolės tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“: https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/2029e284c6b911efa5ddd96c482819f5). Siekiant tolygesnio inspektoriui tenkančio darbo krūvio, patikslintas nuotolinės prekybos kontrolės organizavimas ir vykdymas, suteikiant galimybę VMVT Priežiūros departamentui atlikus nuotolinės prekybos stebėseną ir / ar priežiūrą, pasitelkti teritorinių apygardos priežiūros skyrius nuotolinės prekybos veiklos patikrinimams (pridedamas VMVT direktoriaus 2025-09-08 įsakymas Nr. B1-413 „Dėl Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos direktoriaus 2024 m. sausio 3 d. įsakymo Nr. B1-11 „Dėl Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos priežiūros departamento nuostatų patvirtinimo“ pakeitimo“).
Patikslinti NVO projektų ataskaitų teikimo reikalavimus, siekiant stiprinti veiklų rezultatų ir poveikio tikslinei grupei stebėseną, ir sudaryti prielaidas geresniam veiklų kokybės bei socialinio poveikio vertinimui.
Nustatyti, kokia apskaitai tvarkyti reikalinga informacija turi būti pateikiama viešojo sektoriaus subjekto apskaitą tvarkančiam asmeniui, nustatyti jos pateikimo tvarką.
2025-10-16 priimtas (įsigaliojimo data - 2026-01-01) Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 712 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018 m. gegužės 23 d. nutarimo Nr. 488 „Dėl Centralizuoto viešojo sektoriaus subjektų buhalterinės apskaitos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo", kuriuo patvirtintas Viešojo sektoriaus subjektų centralizuotai organizuojamos ir tvarkomos finansinės apskaitos ir ataskaitų rengimo, kai finansinė apskaita tvarkoma centralizuotai, tvarkos aprašas. Priimtais pakeitimais nustatytas teisių, pareigų ir funkcijų pasiskirstymas tarp centralizuotos apskaitos įstaigos (CAĮ) ir viešojo sektoriaus subjektų, kurių apskaita tvarkoma ir ataskaitos rengiamos centralizuotai (VSS); informacijos keitimosi tarp VSS ir CAĮ procesai ir būdai; kontrolės priemonė, padėsianti VSS užtikrinti visų apskaitos dokumentų ir kitos informacijos, reikalingos apskaitai tvarkyti ir ataskaitoms rengti, surinkimą ir pateikimą apskaitos tvarkytojui.
ILTE vidaus teisės aktų tobulinimas.Bus papildyta UAB ILTE generalinio direktoriaus 2024-02-08 įsakymu Nr. B-33 patvirtinta UAB ILTE Tiesioginių paskolų ir prašymų teikimo bei vertinimo tvarka (toliau – Tvarka), nustatant bendrą siektiną paraiškų vertinimo terminą. Tvarka taikoma visoms tiesiogiai ILTE administruojamoms finansinėms priemonėms. Joje nustatytas siektinas terminas bus diferencijuotas pagal produkto sudėtingumą ir kompleksiškumą, t. y. maksimalūs siektini terminai skirsis pagal produktus ir (ar) produktų grupes, tačiau neviršys 50 darbo dienų termino (kai kuriems produktams bus nustatytas trumpesnis terminas).
UAB ILTE 2025-11-11 pakeitė Tiesioginių paskolų paraiškų teikimo ir prašymų teikimo bei vertinimo tvarką, kurioje reglamentuotas bendras siektinas paraiškų vertinimo terminas – paraiška įvertinama per 30 darbo dienų nuo visų vertinimui reikalingų dokumentų gavimo dienos, išskyrus atvejus, kai konkrečios finansinės priemonės sąlygų apraše nustatyta kitaip. Atsižvelgiant į objektyvias aplinkybes (pvz., neįprastai didelį paraiškų kiekį ar technines kliūtis), paraiškos vertinimo terminas ILTE vadovo sprendimu gali būti pratęstas, tačiau ne ilgiau kaip 20 darbo dienų.Jei paraiškai įvertinti trūksta duomenų, kliento gali būti paprašyta pateikti papildomą informaciją ir/ar dokumentus per protingą terminą, ne trumpesnį kaip 5 darbo dienos, nebent klientas sutinka pateikti greičiau. Tokiu atveju paraiškos vertinimo terminas stabdomas iki papildomos informacijos gavimo. Vienai užklausai nustatomas ne ilgesnis kaip 20 darbo dienų informacijos patikslinimo laikotarpis, o bendra visų papildymo terminų trukmė negali viršyti 50 darbo dienų, išskyrus tuos atvejus, kai dokumentai gaunami iš trečiųjų asmenų ar institucijų arba pareiškėjas pagrįstai prašo ilgesnio termino. Tam tikrų finansinių priemonių atvejais asignavimų valdytojai, atsižvelgdami į konkretaus produkto pobūdį ir specifiką, finansinių priemonių aprašuose nustato kitą paraiškų vertinimo terminą, nes paraiškų vertinimo terminai turi būti diferencijuoti atsižvelgiant į produkto sudėtingumą, kompleksiškumą. Tvarka taikoma visoms finansinėms priemonėms, kurių schemose ar aprašuose nėra nustatyti kitokie vertinimo terminai.
Parengti rekomendacijas, nustatančias kriterijus, kuriais remiantis kibernetiniai incidentai galėtų būti identifikuojami kaip galimos nusikalstamos veikos ir suderinti jas su Generaline prokuratūra.
2024 m. įsigaliojus naujiems kibernetinio saugumo teisės aktams, LR Kibernetinio saugumo įstatyme buvo aiškiau reglamentuotas Lietuvos policijos vaidmuo įgyvendinant kibernetinio saugumo politiką. Policijai suteikta teisė gauti ir tvarkyti duomenis apie kibernetinius incidentus nusikalstamų veikų prevencijos, analizės, tyrimo ar atskleidimo tikslais.2025 m. II ketvirtyje organizuoti susitikimai tarp Lietuvos kriminalinės policijos biuro ir Nacionalinio kibernetinio saugumo centro (NKSC), kurio metu NKSC pristatė Kibernetinio saugumo informacinio tinklo sistemą IVANTI. Kartu su NKSC derinami kibernetinių incidentų apdorojimo klausimai, kibernetinio incidento registravimo formos papildymas, galimybė eksportuoti ir klasifikuoti duomenis siekiant efektyvaus kibernetinių incidentų tyrimo policijoje. Priemonės įgyvendinimas užtruko dėl Kibernetinio saugumo įstatymo pakeitimo, poreikio suderinti prisijungimus prie NKSC sistemos, kibernetinio incidento registravimo formas, duomenų prieigas. Policijos departamentas planuoja įgyvendinti priemonę iki 2026 m. pabaigos.
Inicijuoti Darbo kodekso pakeitimus, numatančius darbuotojams, kurie sukako senatvės pensijos amžių, teisę reikalauti dirbti nuotoliniu būdu.
Ne rečiau kaip du kartus per metus viešinti dirbantiems senatvės pensininkams veikiančias socialinio draudimo paskatas.
Vadovaujantis atliktos analizės rezultatais parengti skatinimo priemones bei siektinus rodiklius.
Siekiant palengvinti pareiškėjams paraiškų teikimo procesą, kuriamas Paraiškų priėmimo informacinės sistemos vedlys. Vedlys veiks kaip interaktyvus įrankis, leidžiantis pareiškėjams žingsnis po žingsnio užpildyti ir pateikti paraišką, įvertinti savo galimybes dalyvauti Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 metų strateginio plano priemonėse. Vedlys pateiks išsamią informaciją apie reikalavimus kiekvienai paramos priemonei, paskaičiuos preliminarias išmokų sumas bei padės pareiškėjams geriau suprasti paramos galimybes. Paraiškų priėmimo informacinės sistemos vedlys įgyvendinamas 2 etapais.Pirmojo etapo metu (iki 2025 m. paraiškų priėmimo pradžios - 2025-04-14 d.) įgyvendinta dalis Paraiškų priėmimo informacinės sistemos vedlio funkcionalumo – sukurtas paramos pasirinkimo įrankis, kuris tikslingai, pagal įvestą laukų informaciją, atrenka laukus, kurie gali dalyvauti paramos priemonėje, pateikia paramos priemonių reikalavimus, paskaičiuoja preliminarias išmokas, bendrą plotą pagal paramos priemonę.Antrojo etapo metu (iki 2026 m. paraiškų priėmimo pradžios) planuojama įgyvendinti visą Paraiškų priėmimo informacinės sistemos vedlį, integruojant paramos pasirinkimo įrankį. Pareiškėjas žingsnis po žingsnio galės užpildyti ir pateikti paraišką. Paraiškų priėmimo informacinės sistemos vedlio sukūrimas užtikrins efektyvesnį ir aiškesnį paraiškų teikimo procesą, skatins pareiškėjus savarankiškai pateikti paraiškas naudojantis e-valdžios elektroniniu portalu.
Krašto apsaugos ministro įsakymu dėl didžiausio leistino KAS karinio personalo ir civilinių pareigybių, finansuojamų iš Krašto apsaugai skiriamų valstybės biudžeto asignavimų, skaičiaus nustatymo, nustatyti vyresniųjų karininkų ribinius skaičius.
Iš naujos redakcijos principnės kariuomenės struktūros įstatymo nuo 2025-07-01 išbraukus majorų ir pulkininkų leitenentų ribinius skaičius, teisė juos nustatyti perkelta KA minsitrui. KA ministro 2025-07-04 d. įsakymu Nr. V-604 "DĖL PULKININKŲ LEITENANTŲ (KOMANDORŲ) IR MAJORŲ (KOMANDORŲ LEITENANTŲ) RIBINIŲ SKAIČIŲ PATVIRTINIMO 2025", nustatytas vyresniųjų karininkų majorų ir pulkininkų leitenentų ribinis skaičius 2025 m.
Parengti klausimyną diplomatinėms atstovybėms, pagal kurį bus nustatytos konsulinių pareigūnų ir darbuotojų vykdomos administracinės funkcijos.
2025-10-01 (rašto Nr. (4.11E)3-5482) Užsienio reikalų ministerija užklausė Lietuvos Respublikos diplomatines atstovybes, vykdančias konsulines funkcijas, pateikti informaciją apie administracines funkcijas, kurias vykdo konsuliniai pareigūnai ir konsulines funkcijas vykdantys kiti darbuotojai, kurios nėra įtrauktos į jų ar kitų darbuotojų pareigybių aprašymus. Informaciją buvo prašoma pateikti iki 2025-10-20.
Įregistruota Šalčininkų rajono savivaldybės nuosavybės teisė į butą, esantį Vaivorykštės g. 7-6, Emiliškių k., Eišiškių sen., Šalčininkų r. sav. (buto unikalus Nr. 8594-0145-8014:0006) ir į butą, esantį Melioratorių g. 9-7, Emiliškių k., Eišiškių sen., Šalčininkų r. sav. (buto unikalus Nr. 8596-9010-1006:0011).Panaudos sutartis 2009-12-31 Nr. PS-09-37, sudaryta su Šalčininkų rajono savivaldybės priešgaisrinė tarnyba, dėl pastato Vilniaus g. 42, Eišiškės, Šalčininkų r. sav. (unik. Nr. 8596-4012-0015, plotas - 332,15 kv. m) baigėsi 2020 metais. 2020 m. sudaryta nauja 2020-01-02 Panaudos sutartis Nr. F4-20-2, kuri yra užregistruota NTR.
Atlikti periodines, visapusiškos vyresnio amžiaus žmonių gerovės padėties analizes, sistemingai naudojant tarptautinio tyrimo SHARE ir kitų aktualių nacionalinių bei tarptautinių tyrimų duomenis, siekiant pagrįsti viešosios politikos sprendimus ir stebėti jų poveikį.
Organizuoti praktinius mokymus viešojo sektoriaus subjektams dėl DI sprendimų kūrimo, diegimo ir stebėsenos.
Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra kartu su Ekonomikos ir inovacijų ministerija pradėjo iniciatyvą Dirbtinio intelekto (toliau – DI) mokymų platforma.Mokymų tikslas – suteikti viešojo sektoriaus darbuotojams praktinių žinių apie DI įrankius ir jų saugų, atsakingą, t. y. teisinius bei etinius reikalavimus atitinkantį, taikymą vykdant pavestas funkcijas.Mokymai apima šias temas: įvadas apie DI (pagrindiniai DI veikimo principai, taikymo viešajame sektoriuje galimybės, grėsmės); populiariausi DI įrankiai; DI įrankių taikymas vykdant pavestas funkcijas (dokumentų (įskaitant teisės aktus) analizė, automatiniai tekstų šablonai, protokolų, santraukų ir turinio generavimas, informacijos paieška, analizė ir kt.); privatumas ir duomenų apsauga (duomenų saugojimo principai, Europos Komisijos gairės dėl draudžiamos DI praktikos, Europos Sąjungos DI akto nuostatos dėl duomenų tvarkymo, skaidrumo ir rizikų vertinimo ir kt.); DI etika ir teisė (pagrindiniai DI etikos principai, ES DI akto nuostatos ir rizikų klasifikavimas, atsakomybės ribos (žmogaus kontrolė, žmogaus sprendimo vaidmuo, atsakomybė už klaidas), organizacijos DI politika).Pirmasis mokymų etapas vykdomas 2025 m. birželio–rugpjūčio mėn. Buvo numatytos atskiros atsikartojančios sesijos birželio 19, 20 d., liepos 17, 24 d., rugpjūčio 14 ir 21 d. Jų metu prie mokymų kviesti prisijungti Lietuvos Respublikos ministerijų ir joms pavaldžių įstaigų darbuotojai, taip pat Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos, Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarijos ir Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos darbuotojai.2025 m. birželio–liepos mėn. įvyko keturios mokymų sesijos. Į jas užsiregistravo apie 4000 dalyvių.2025 m. rugpjūčio mėn. suplanuotos dvi mokymų sesijos. Į jas užsiregistravo apie 2000 dalyvių. Laukiama šių mokymų sesijų įgyvendinimo.
Įgyvendinant 2023–2025 m. Strateginiame veiklos plane įtrauktą Socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonę Nr. 09-003-02-02-08, patvirtintą 2022-09-29 įsakymu Nr. A1-648 „Dėl 2021–2030 metų plėtros programos valdytojos Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos socialinės sutelkties plėtros programos pažangos priemonės Nr. 09-003-02-02-08 „Plėtoti efektyvios prevencijos ir pagalbos smurto artimoje aplinkoje sistemą, stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą”, vykdyti priemones, skirtas ugdyti viešojo sektoriaus darbuotojų, SKPC darbuotojų kompetencijas, padedančias atpažinti smurtą ir ugdančias gebėjimus nukreipti ir/ar tarpininkauti asmenims besikreipiantiems pagalbos į atitinkamas institucijas.
Vyksta mokymai, skirti tobulinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą , skirti ugdyti viešojo sektoriaus darbuotojų, SKPC darbuotojų kompetencijas, padedančias atpažinti smurtą ir ugdančias gebėjimus nukreipti ir/ar tarpininkauti asmenims besikreipiantiems pagalbos į atitinkamas institucijas.Priemonę koordinuoja ESF.
Įgyvendinus projektus „Socialinės paramos prieinamumo didinimas“ ir „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“, užtikrinti socialinės paramos prieinamumą ir kompleksiškumą derinant socialinės paramos formas tarpusavyje, atsižvelgiant į asmens (šeimos) individualius poreikius.
2025-12-10 Socialinės paramos šeimai informacinėje sistemoje (SPIS) įdiegta nauja funkcija – socialinės paramos gavėjo suvestinė. Šiuo funkcionalumu suteikta galimybė savivaldybių specialistams vienoje vietoje matyti informaciją apie visą asmeniui ar jo šeimai teikiamą socialinę paramą pagal gyvenimo atvejus. Suvestinėje matoma informacija apie: - teikiamos ar suteiktos paramos rūšį; - kreipimosi dėl socialinės paramos datą ir būseną; - paramą gavusį (-ius) asmenį (-is); - socialinės paramos teikimo laikotarpį ir socialinę paramą teikiančią/teikusią savivaldybę; - papildomas detales pagal paramos tipą. Patogūs paieškos ir filtravimo įrankiai – naujame filtrų lange galima: - pasirinkti, kokius socialinės paramos tipus rodyti; - filtruoti pagal gavėją, savivaldybę, mokyklą ar kitus laukus; - pasirinkti laikotarpį, už kurį formuojama duomenų suvestinė; - pasirinkti rodyti teikiamą socialinę paramą pagal būsenas. Nauda savivaldybėms: - efektyvesnis atvejo vertinimas: visa informacija apie socialinę paramą matoma vienoje vietoje (viename lange); - greitesnė darbo eiga: mažiau laiko sugaištama perjungiant modulius; - aiškesnė paramos istorija: lengviau identifikuoti paramos dubliavimąsi ar spragas; - geriau organizuotas darbas: suvestinė padeda planuoti ir koordinuoti socialinės paramos teikimą.
Sukurtos teisinės prielaidos, nustatančios vaiko ir pedagogo santykį ikimokyklinio ugdymo grupėse ir sudarančios galimybes dalį laiko vienu metu dirbti dviem ikimokyklinio ugdymo auklėtojams.
Užtikrinti asmenų su negalia poreikiams nepritaikytų svarbiausių pastatų pritaikymo veiksmų planų parengimą.
Lietuvos Respublikos asmens su negalia teisių apsaugos pagrindų įstatymo 5 straipsnio 4 dalies 1 punkte nustatyta, kad Lietuvos Respublikos aplinkos ministerija atsako už fizinės aplinkos pritaikymo asmens su negalia poreikiams statybos normatyvinių techninių dokumentų parengimą, patvirtinimą ir jų įgyvendinimo priežiūrą.Pažymėtina, kad pagal galiojantį teisinį reguliavimą Aplinkos ministerija neturi įgaliojimų tvirtinti privalomo pobūdžio valstybei ir savivaldybėms nuosavybės teise priklausančių pastatų pritaikymo asmenų su negalia poreikiams veiksmų planų, kurių vykdytojai būtų Aplinkos ministerijai nepavaldūs valstybės ir savivaldybių turto valdytojai. Aplinkos ministerija taip pat neturi įtakos šių nepavaldžių subjektų veiklos finansavimui.Atsižvelgdama į nurodytas aplinkybes, Aplinkos ministerija, organizuodama šios priemonės įgyvendinimą, priėmė sprendimą parengti ir patvirtinti rekomendacinio pobūdžio valstybei ir savivaldybėms nuosavybės teise priklausančių svarbiausių pastatų pritaikymo asmenų su negalia poreikiams veiksmų planą. Aplinkos ministerija 2025-09-09 raštu Nr. D8(E)-3694 kreipėsi į savivaldybių administracijas ir valstybės įmonę Turto banką prašydama pateikti informaciją apie esamus administracinės, transporto, kultūros, mokslo, gydymo, sporto paskirties pastatus (jų dalis), kurie 2025 m. ir 2026 m. pertvarkyti/planuojami pertvarkyti pritaikant asmenų su negalia poreikiams:1) savivaldybių administracijų – apie savivaldybėms nuosavybės teise priklausančius esamus pastatus (jų dalis);2) Turto banko – apie valstybei nuosavybės teise priklausančius Turto banko patikėjimo teise valdomus esamus pastatus (jų dalis). Aplinkos ministerija apibendrino savivaldybių administracijų ir Turto banko pateiktą informaciją ir parengė Valstybei ir savivaldybėms nuosavybės teise priklausančių pastatų pritaikymo asmenų su negalia poreikiams 2025–2026 metų veiksmų planą (toliau – Planas), kuris buvo patvirtintas Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2025 m. gruodžio 4 d. įsakymu Nr. V-130. Šio įsakymo 2 punkte nurodyta, kad Turto bankui ir savivaldybių administracijoms rekomenduojama vadovautis Planu. Informacija apie patvirtintą Planą suinteresuotiems subjektams (įskaitant Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministeriją ir Asmens su negalia teisių apsaugos agentūrą prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos) buvo pateikta kartu su Aplinkos ministerijos 2025-12-05 raštu Nr. D8(E)-5007.Aplinkos ministerija 2026-01-15 pateikė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai ir Asmens su negalia teisių apsaugos agentūrai prie Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerijos išsamius duomenis, kurių pagrindu buvo parengtas Planas.
Iki 2025-12-31 buvo peržiūrėti Policijos departamento prie LR VRM įgyvendinamų visų viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų ankstesniais metais patvirtinti rizikų valdymo priemonių planai, įvertintas rizikų valdymas praėjusiais ataskaitiniais metais, taip pat nurodytos taikytos rizikų valdymo priemonės (jei buvo pasireiškusios rizikos).Visų projektų rizikų valdymo priemonių planai buvo peržiūrėti ir patvirtinti projektų priežiūros komisijų posėdžiuose ir (ar) nustatyta tvarka patvirtinti policijos įstaigos, įgaliotos įgyvendinti partnerystės projektą, viršininko įsakymu.
Nekilnojamojo turto registre nepavyko įregistruoti Šalčininkų r. savivaldybės patikėjimo teise valdomų 174,41 kv. m gyvenamųjų patalpų (unikalus Nr. 4400-2814-2907:8708), kaip gyvenamosios paskirties patalpas. Gautas VĮ Registrų centro atmetimas. Planuojama įregistruoti šias patalpas Nekilnojamojo turto registre kaip negyvenamosios paskirties patalpas.
Atlikti Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2023-09-04 įsakymo Nr. V-713 „Dėl Lietuvos šaulių sąjungos veiklos finansavimo iš valstybės biudžeto lėšų tvarkos aprašo patvirtinimo“ peržiūrą ir įvertinti poreikį atlikti pakeitimus dėl skiriamų valstybės biudžeto pinigų panaudojimo kontrolės, nustatant aiškias jų planavimo, panaudojimo pagrįstumo vertinimo ir atsiskaitymo procedūras.
Atlikti kokybines apklausas (standartizuota apklausos forma baigus vykdyti sutartį), nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, parengti tvarką, kuri detalizuotų, kokiu periodiškumu ir kokia informacija yra surenkama, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, nustatytų atsakingus asmenis.
Atlikus CPO LT elektroninio katalogo klientų kelionės analizę, sukurtas kokybinės apklausos po sutarties įvykdymo procesas. CPO LT ISO vadybos sistemos apimtyje parengta ir patvirtinta tvarka, reglamentuojanti duomenų rinkimo periodiškumą, turinį, analizę, tolesnius veiksmus, atsakingus asmenis bei klausimynų projektus. CPO LT direktorės 2025 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. 16VS-26/2025 patvirtintas subprocesas „C0708 – perkančiųjų organizacijų ir tiekėjų apklausa baigus vykdyti pirkimo sutartį“. Apklausa integruota į CPO LT elektroninio katalogo pirkimų aplinką ir yra matoma prisijungusiems naudotojams – tiek perkančiosioms organizacijoms, tiek tiekėjams, kuriems sukurtas mygtukas pasibaigusiam pirkimui įvertinti. Klausimynai pritaikyti skirtingoms klientų grupėms, kiekvieną klausimyną sudaro 8–10 uždarojo ir atvirojo tipo klausimų. Dalyvavimas apklausoje yra savanoriškas. Gauti apklausų rezultatai bus analizuojami pagal nustatytą tvarką, o remiantis analizės išvadomis bus inicijuojamos ir įgyvendinamos priemonės veiklos kokybei gerinti.
Parengti ir patvirtinti kibernetinių saugumo rizikų vertinimo metodiką, apimančią DI grėsmės vertinimą (grėsmių kataloge).
Patobulinta kibernetinio saugumo rizikų valdymo sistema, siekiant užtikrinti, kad kibernetinio saugumo subjektai, atlikdami kibernetinio saugumo rizikų vertinimą, dirbtinį intelektą (DI) vertintų kaip vieną iš galimų kibernetinių grėsmių.Nacionalinis kibernetinio saugumo centras (NKSC), rengdamas kibernetinio saugumo rizikų vertinimo metodiką, parengė ir į ją įtraukė su DI susijusių grėsmių katalogą. Jame numatytos pagrindinės grėsmės, kurias kibernetinio saugumo subjektai privalo įvertinti vykdydami rizikos vertinimą. Kataloge apima tokias DI grėsmes kaip apgaulingos DI užklausos, DI sprendimų klaidos, DI „užnuodyti“ duomenys, nekontroliuojamas DI veikimas, duomenų nutekėjimas per DI modelius, piktnaudžiavimas DI bei DI tiekimo grandinės pažeidžiamumai.NKSC kasmet atliks kibernetinių grėsmių analizę ir, identifikavęs naujas su DI susijusias grėsmes, atnaujins grėsmių katalogą bei rekomenduos kibernetinio saugumo subjektams jas įtraukti į savo rizikos vertinimo procesus.Siekdamas stiprinti organizacijų pasirengimą saugiai taikyti DI technologijas, NKSC taip pat parengė rekomendacijas „Saugus dirbtinio intelekto taikymas organizacijoje“ (https://www.nksc.lt/doc/biuleteniai/R7-leidinys.pdf). Jose pristatomi pagrindiniai DI technologijų veikimo principai, aptariamos DI sistemų keliamos kibernetinio saugumo grėsmės ir pateikiamos rekomenduojamos saugumo kontrolės priemonės. Rekomendacijos skirtos kibernetinio saugumo subjektams ir kitoms organizacijoms, savo veikloje naudojančioms DI sprendimus, siekiant užtikrinti veiksmingą DI rizikos valdymą ir saugumą viso DI gyvavimo ciklo metu.
Įvertinti Lietuvos banko pateiktus Nacionalinio plėtros banko priežiūros modelio pakeitimus.
Įgyvendinant rekomendacijos priemonę:• Parengtas Lietuvos Nacionalinio plėtros banko (NPB) priežiūros modelio konsultacijų kalendorius, vyksta savaitiniai susitikimai (LB/FM/ILTE).• Parengtas NPB priežiūros modelio turinys, paskirstytos atsakomybės tarp institucijų, rengiama koncepcija.• Įvyko susitikimas su viešąja įstaiga Valdymo koordinavimo centru dėl NPB strateginio veiklos plano suderinamumo su bankų reikalavimais;• Įvyko susitikimas su Nacionalinio kibernetinio saugumo centro atstovais dėl operacinės rizikos vertinimo ir reikalavimų taikymo ILTE;• Įvyko diskusijų ciklas (FM/LB/ILTE) dėl NPB priežiūros modelio, NPB taikomo reguliavimo; • Parengta Lietuvos NPB veiklos ir reguliavimo modelio koncepcija, kuri pristatyta 2026-01-08 FM ministro ir LB valdybos pirmininko susitikime. Planuojama pritarti koncepcijai ir sudaryti tarpinstitucinę darbo grupę LR NPB įstatymo pakeitimo projektui parengti (priežiūros modelis). Darbo grupė pradės veikti 2026 m. sausio pradžioje.LR NPB įstatymo pakeitimo projektą dėl priežiūros modelio planuojama parengti iki 2026 m. kovo 31 d.
Kartu su NKSC derinami kibernetinių incidentų apdorojimo klausimai, kibernetinio incidento registravimo formos papildymas, galimybė eksportuoti ir klasifikuoti duomenis siekiant efektyvaus kibernetinių incidentų tyrimo policijoje. Vertinama Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2018-08-13 nutarimu Nr. 818 „Dėl Lietuvos Respublikos kibernetinio saugumo įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintame Nacionaliniame kibernetinių incidentų valdymo plane numatyti kibernetinių incidentų poveikio vertinimo kriterijai, kurie buvo pakeisti 2024-11-06 Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu Nr. 945 ir jų atitiktis Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso straipsnių, reglamentuojančių nusikaltimų elektroninėje erdvėje, padarinius. Priemonės įgyvendinimas užtruko dėl teisės aktų pakeitimų. Policijos departamentas planuoja įgyvendinti priemonę iki 2026 m. pabaigos.
Patvirtinami reikalingi teisės aktai, kuriais nustatomas bendras profesinio orientavimo paslaugų, teikiamų suaugusiems asmenims, reglamentavimas, apimantis teikiamas paslaugas, finansavimo principus, organizavimą ir administravimą. Taip pat patvirtinamas Vyriausybės 2022-08-24 nutarimo Nr. 847, kuriuo patvirtintas Profesinio orientavimo teikimo tvarkos aprašas, pakeitimas, įtvirtinant, kad profesinio orientavimo paslaugos suaugusiems asmenims teikiamos per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą.
Priemonė įgyvendinta kitais nei priemonės aprašyme numatytais būdais. Atsižvelgiant į įtvirtintą reguliavimą, priemonės tikslas yra pasiektas, profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims teikimas įtvirtintas tiek įstatymo lygmeniu, tiek ir poįstatyminiame reguliavime. Lietuvos Respublikos neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatymo 9 prim straipsnio 1oje dalyje numatyta, jog profesinio orientavimo paslaugos suaugusiems asmenims teikiamos Individualių mokymosi paskyrų sistemoje. Individualių mokymosi paskyrų sistemos administravimo ir asmenų, siekiančių tobulinti kompetencijas ir (arba) jų įgyti per šią sistemą finansavimo bei konkurso gauti finansavimą, skiriamą dalyvauti neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi programose, organizavimo tvarkos aprašo (švietimo, mokslo ir sporto ministro 2023-11-29 įsakymas Nr. V-1515, 2025-10-29 įsakymo Nr. V-1104 redakcija) II skyriuje nustatomos institucijų, užtikrinančių KURSUOK sistemos veikimą, funkcijos, o minėto skyriaus 6 dalyje įtvirtinta, jog profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims teikimą užtikrina Europos socialinio fondo agentūra (6. IMP sistemą administruoja Europos socialinio fondo agentūra, užtikrinanti tinkamą IMP sistemos ir jos dalyvių veikimą, Asmenų konsultavimą, atsiskaitymo IMP krepšelio lėšomis su Teikėju organizavimą, IMP sistemos interneto svetainės administravimą, profesinio orientavimo paslaugų suaugusiems asmenims teikimą, atliekanti techninius pakeitimus, susijusius su IMP sistemos administravimu. Lietuvos aukštųjų mokyklų asociacija bendrajam priėmimui organizuoti (nuo 2026-05-01 – VšĮ „Mokausi Lietuvoje“) užtikrina IMP informacinės sistemos veikimą ir jos duomenų teikimą (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/e95ea5808e8611eea5a28c81c82193a8/asr). Artimiausiu metu nėra numatoma atnaujinti Vyriausybės 2022-08-24 nutarimo Nr. 847, tačiau vėlesniame etape tobulinant bendrą profesinio orientavimo reglamentavimą, minėto LRV nutarimo apimtyje papildomai galės būti įtrauktos ir nuostatos susijusios su profesinio orientavimo paslaugų, teikiamų per Individualių mokymosi paskyrų (IMP) sistemą, reguliavimu.
Vykdyti priemones (mokymus, konsultacijas, viešinimą), kuriomis bus šviečiami ūkininkai apie draudimo galimybes, draudimo galimos naudos dėl patirtų gamtinės rizikos nuostolių tema, nuo 4 iki 6 priemonių per metus.
Koordinuoti Nacionalinio galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimo tvarkos aprašo parengimą, teikimą Vyriausybei ir priėmimą
Nacionalinio krizių valdymo centro parengtas Nacionalinio galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimo tvarkos aprašo projektas 2025-11-21 pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybei (TAIS Nr. 25-11638(2)). Projektas apsvarstytas 2025-12-09 tarpinstituciniame pasitarime ir grąžintas tobulinti.Pažymėtina, kad Nacionalinis krizių valdymo centras (toliau – NKVC), vadovaudamasis Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo (toliau – Įstatymas) 9 straipsnio 1 dalies 3 punktu, kartu su ministerijomis, valstybės institucijomis ir įstaigomis atliko nacionalinį galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimą (toliau – NRA, Nacionalinė rizikos analizė) 2024 m. gruodžio 9 d., kuri galioja trejus metus - iki 2027 m.Atlikdamas 2024 m. nacionalinį galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos vertinimą, NKVC vadovavosi galiojančiu Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento prie Vidaus reikalų ministerijos direktoriaus įsakymu "Dėl galimų pavojų ir ekstremaliųjų situacijų rizikos analizinės atlikimo rekomendacijų patvirtinimo".
Įdiegti papildomą kontrolės ir funkcijų / užduočių vertinimo mechanizmą prieš sudarant autorines ar kito tipo sutartis su etatiniais darbuotojais, siekiant eliminuoti besidubliuojančias užduotis sudarytose sutartyse.
2026-07-14 Generalinės direktorės įsakymu Nr. VĮ-171 patvirtinta VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos autorinių ir paslaugų teikimo sutarčių sudarymo ir kontrolės tvarkos aprašas. Aprašas reglamentuoja autorinių ir paslaugų teikimo sutarčių vertinimo, planavimo principus, darbo santykių taikymo kriterijus LRT, taip pat šių sutarčių sudarymo ir valdymo procesą, kontrolės mechanizmą bei atsakomybes. Apraše nustatyti reikalavimai taikomi visiems LRT padaliniams ir darbuotojams, inicijuojantiems autorinių ar individualios veiklos sutarčių sudarymą, taip pat priimantiems sprendimus dėl darbo santykių taikymo. Taip pat patvirtinta paraiškos forma DVS, kontrolei užtikrinti . LRT struktūrinis padalinys, inicijuojantis autorinės ar paslaugų sutarties sudarymą su LRT darbuotoju, prieš rengiant šios sutarties projektą privalo DVS pateikti nustatytos formos paraišką. Už aprašo nuostatų laikymąsi atsako autorinės ar paslaugų sutarties sudarymą inicijuojančio padalinio vadovas.
Įdiegti visų socialinės paramos formų elektroninį prašymą.
Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai įgyvendinant „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“ projektą, numatyta sukurti naujas ir modernizuoti esamas paslaugas, įskaitant ir prašymų formų socialinei paramai (piniginės socialinės paramos, socialinių paslaugų) perkėlimą į elektroninę erdvę tų paslaugų, kurių galimybė Socialinės paramos šeimai informacinės sistemoje (SPIS) gyventojams naudotis elektroninių viešųjų paslaugų rinkiniu, t. y. pateikti prašymus elektroniniu būdu, dar nėra realizuota. Minėtame projekte numatyta sukurti ir modernizuoti 34 paslaugas. 2025 m. balandžio mėn. paleistos į bandomąją eksploataciją, t. y. sukurtos arba modernizuotos ir prieinamos gyventojams, 20 paslaugų:1. Socialinių paslaugų skyrimas likusiems be tėvų globos vaikams ir jų šeimoms;2. Socialinių paslaugų skyrimas socialinės rizikos vaikams ir jų šeimoms;3. Socialinių paslaugų skyrimas vaikams su negalia ir jų šeimoms;4. Socialinių paslaugų skyrimas senyvo amžiaus asmenims ir jų šeimoms;5. Socialinių paslaugų skyrimas suaugusiems asmenims su negalia ir jų šeimoms;6. Socialinių paslaugų skyrimas socialinės rizikos suaugusiems asmenims ir jų šeimoms;7. Globos (rūpybos) išmokos skyrimas;8. Mokinių nemokamo maitinimo skyrimas;9. Paramos mokinio reikmenims skyrimas;10. Socialinės pašalpos skyrimas;11. Būsto šildymo išlaidų, geriamojo vandens išlaidų ir karšto vandens išlaidų kompensacijų skyrimas;12. Transporto paslaugų skyrimas;13. Neįgaliųjų aprūpinimas techninės pagalbos priemonėmis;14. Mokinių nemokamo maitinimo skyrimas (proaktyvi paslauga);15. Paramos mokinio reikmenimis skyrimas (proaktyvi paslauga);16. Socialinės pašalpos skyrimas (proaktyvi paslauga);17. Būsto šildymo išlaidų, geriamojo vandens išlaidų ir karšto vandens išlaidų kompensacijų skyrimas (proaktyvi paslauga);18. Išmokos privalomosios pradinės karo tarnybos kario vaikui skyrimas;19. Globos (rūpybos) tikslinio priedo skyrimas;20. Globos (rūpybos) išmokos skyrimas (Proaktyvi).2025 m. gruodžio mėn. paleistos į bandomąją eksploataciją, t. y. sukurtos arba modernizuotos ir prieinamos gyventojams, 9 paslaugų: 1. Vienkartinės išmokos įsikurti skyrimas;2. Priežiūros (pagalbos) išlaidų tikslinės kompensacijos skyrimas;3. Slaugos išlaidų tikslinės kompensacijos skyrimas;4. Asmens skyrimas vaiko globėju (rūpintoju) ;5. Išmokos įvaikinus vaiką skyrimas;6. Paramos užsienyje mirusių (žuvusių) LR piliečių palaikams parvežti į Lietuvos Respubliką skyrimas;7. Kredito, paimto daugiabučiam namui atnaujinti (modernizuoti), ir palūkanų apmokėjimas už asmenis, turinčius teisę į būsto šildymo išlaidų kompensaciją;8. Pažymos apie asmens gaunamas (ar negaunamas) išmokas ir / ar paslaugas pateikimas;9. Tikslinės kompensacijos pagal paveldėjimą skyrimas;Priemonė bus įvykdyta įgyvendinus projektą „Socialinės paramos šeimai informacinės sistemos elektroninių paslaugų plėtra“. Funkcionalumus bei likusias 5 paslaugas planuojama sukurti iki 2026 m . liepos mėn. (pratęstas projekto veiklų įgyvendinimo terminas).
Sukurti elektroninę asmens bylą, kurioje būtų kaupiami duomenys apie visą asmeniui / šeimai teikiamą paramą (paslaugas, išmokas ir lengvatas).
Socialinės paramos šeimai informacinėje sistemoje (SPIS) įdiegta nauja funkcija – socialinės paramos gavėjo suvestinė. Šiuo funkcionalumu suteikta galimybė savivaldybių specialistams vienoje vietoje matyti informaciją apie visą asmeniui ar jo šeimai teikiamą socialinę paramą pagal gyvenimo atvejus. Suvestinėje matoma informacija apie:- teikiamos ar suteiktos paramos rūšį; - kreipimosi dėl socialinės paramos datą ir būseną; - paramą gavusį (-ius) asmenį (-is); - socialinės paramos teikimo laikotarpį ir socialinę paramą teikiančią/teikusią savivaldybę; - papildomas detales pagal paramos tipą. Patogūs paieškos ir filtravimo įrankiai – naujame filtrų lange galima: - pasirinkti, kokius socialinės paramos tipus rodyti; - filtruoti pagal gavėją, savivaldybę, mokyklą ar kitus laukus; - pasirinkti laikotarpį, už kurį formuojama duomenų suvestinė; - pasirinkti rodyti teikiamą socialinę paramą pagal būsenas.
Atlikti nepriklausomų elektros energijos tiekėjų, visuomeninio ir garantinio elektros energijos tiekėjų elektros energijos įsigijimo sąnaudų ir taikytų dalinio kompensavimo dydžių elektros energijos buitiniams vartotojams pagrįstumo vertinimą.
10-ies elektros energijos tiekėjų, gavusių valstybės biudžeto lėšas buitinių vartotojų elektros energijos kainoms mažinti, elektros energijos įsigijimo sąnaudų ir taikytų dalinio kompensavimo dydžių elektros energijos buitiniams vartotojams pagrįstumo vertinimas atliekamas per VERT įformintus elektros energijos tiekėjų patikrinimus.1. Elektros energijos tiekėjo UAB "Kauno termofikacijos elektrinė" patikrinimas yra pirmasis pabaigtas patikrinimas, patvirtintas VERT 2025-11-21 nutarimu Nr. O3E-1706. Patikrinimo metu, be kito, buvo įvertintos ir tiekėjo elektros energijos įsigijimo sąnaudos ir buitiniams vartotojams taikyti elektros energijos kainos kompensavimo dydžiai. Nustatyta, kad:1.1. Pagal UAB "Kauno termofikacijos elektrinė" 2022 m. II pusm. elektros energijos įsigijimo kainas ir elektros energijos įsigijimo sąnaudas nėra pagrindo teigti, kad tiekėjas gavo nepagrįstai didesnes kompensavimo lėšas. Tai yra, konstatuota, kad tiekėjo faktiškai gautos kompensavimo lėšų sumos, nekoreguojant elektros energijos kiekių, atitinka apskaičiuotą tiekėjui leistiną gauti kompensavimo lėšų sumą (pridedamos VERT 2025-11-13 pažymos Nr. O5E-1346 išvada Nr. 6.1).1.2. Nustatyta, kad tiekėjas nepagrįstai kompensacijas pritaikė didesniam patiektam elektros energijos kiekiui, tuo pagrindu tiekėjas įpareigotas į valstybės biudžetą grąžinti 346,95 Eur su PVM kompensavimo lėšų dydžio (pridedamos VERT 2025-11-13 pažymos Nr.O5E-1346 išvada Nr. 6.1).1.3. Nustatyta, kad tiekėjas 4 vartotojams netinkamai pritaikė kompensavimo lėšų dydį arba netiksliai apskaičiavo kompensuotiną sumą, tuo pagrindu tiekėjas įpareigotas iš savo lėšų už 2022 m. spalio mėnesį grąžinti 2 buitiniams vartotojams 5,85 Eur su PVM, už 2022 m. lapkričio mėn. papildomai grąžinti į valstybės biudžetą 21,36 Eur su PVM, už 2022 m. gruodžio mėn. buitiniam vartotojui turi būti grąžinta 5,42 Eur su PVM (pridedamos VERT 2025-11-13 pažymos Nr.O5E-1346 išvada Nr. 7.1. c) ir pridedamo VERT 2025-11-21 nutarimo Nr. O3E-1706 2.2 punktas).2. Kitų elektros energijos tiekėjų elektros įsigijimo sąnaudų ir kompensavimo dydžių taikymas buitiniams vartotojams bus užbaigtas iki 2026-06-30, iki šio termino atitinkamai yra pratęsti VERT atliekami elektros energijos tiekėjų patikrinimai. Patikrinimai pratęsti atsižvelgiant į patikrinimams gautų duomenų apimtį ir tai, kad patikrinimų metų kompleksiškai vertinami ir papildomi elektros tiekėjų veikos kompensavimo laikotarpiu aspektai.
Pateikti Lietuvos Respublikos energetikos ministerijai siūlymą inicijuoti Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo ir (ar) Reikalavimų asmenims, siekiantiems įgyti bei įgijusiems teisę plėtoti ir eksploatuoti atsinaujinančius energijos išteklius naudojančias elektrines jūrinėje teritorijoje, ir jūrinės teritorijos tyrimų bei kitų veiksmų atlikimo išlaidų kompensavimo tvarkos aprašo pakeitimus, susijusius su įstatymo 22 ir 221 straipsnių įgyvendinimu jungtinės veiklos sutarties pagrindu.
VERT 2025 m. gruodžio 4 d. raštu Nr. R2-(NRM)-6508 Dėl Valstybinės kontrolės rekomendacijos įgyvendinimo Energetikos ministerijai pateiktas pasiūlymas dėl Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo pakeitimo inicijavimo.VERT nuomone, jeigu būtų atsižvelgta į VERT 2025 m. gruodžio 4 d. raštu Nr. R2-(NRM)-6508 Energetikos ministerijai pateiktą siūlymą, t. y. jei Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo (toliau – Įstatymas) 22 straipsnio 11 dalyje nurodytas konkurso dalyviams keliamų reikalavimų sąrašas būtų patikslintas, įtraukiant į jį jungtinės veiklos sutarties pagrindu veikiančiai asmenų grupei reikalavimą, jog tais atvejais, kai jungtinės veiklos sutartyje įtvirtinamos nuostatos, pagal kurias iš anksto susitariama, jog sutarties šalis, kurios (tiesiogiai jos arba Vyriausybės nustatytų su ja susijusių ūkio subjektų) finansiniais pajėgumais arba turima patirtimi įgyvendinant elektrinių plėtros jūrinėje teritorijoje projektus remiamasi, konkurso laimėjimo atveju nutrauks sutartį, kartu su jungtinės veiklos sutartimi privalo pateikti VERT įsipareigojimą, kad, šiam susitarimui įvykus, liekančioji sutarties šalis (šalys) atitiks konkurso dalyviui keliamus reikalavimus dėl finansinio pajėgumo ir (ar) turimos patirties (toliau – Įsipareigojimas), ir nurodyti pagrįstas priemones, kaip bus įvykdytas šis prisiimtas Įsipareigojimas, tuomet siekiant įsitikinti, ar jungtinės veiklos sutarties pagrindu veikianti asmenų grupė privalo pateikti Įsipareigojimą ir nurodyti pagrįstas priemones, kaip bus įvykdytas Įsipareigojimas, ar neprivalo, bus būtina peržiūrėti visą jungtinės veiklos sutartį ir nustatyti, ar šioje sutartyje yra įtvirtintos nuostatos dėl sutarties nutraukimo, ar nėra. Taigi VERT atsiranda pagrindas tikslinti Jūrinės teritorijos naudojimo atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai konkursų organizavimo ir leidimų naudoti jūrinės teritorijos dalis atsinaujinančius energijos išteklius naudojančių elektrinių plėtrai ir eksploatacijai išdavimo tvarkos aprašą (toliau - Konkursų aprašas), jame numatant reikalavimą konkurso dalyviams pateikti visą jungtinės veiklos sutartį.
Pateikti pasiūlymus atsakingoms institucijoms dėl Valstybės tarnybos, Teismų ir Mokslo ir studijų įstatymų pakeitimų, panaikinant amžiaus apribojimus dirbti.
Įvertinti galimų papildomų reguliacinių, skatinamųjų ar mokestinių priemonių būtinumą, kad būtų pasiekti Nacionalinėje klimato kaitos valdymo darbotvarkėje numatyti tikslai, esant poreikiui inicijuoti teisės aktų pakeitimus.
2025 m. pirmą ketvirtį buvo atliktas Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytų priemonių vertinimas ir modeliavimas. 2025 m. kovo mėn. Aplinkos ministerijai buvo pateiktas Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytų transporto priemonių įgyvendinimo progresas. 2025 m. rugpjūčio mėn. Aplinkos ministerijai pateiktas Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytų transporto priemonių įgyvendinimo progresas ir pasiūlytos naujos transporto sektoriaus priemonės, kurias Aplinkos ministerija įvertins rengdama ŠESD prognozes ir ŠESD transporto sektoriaus priemonių rinkinio efektą.
Patikslinta ekonominės išlaidų klasifikacijos apibrėžtis ir pateikti aiškinimai, susiję su reprezentacinėmis ir viešinimo išlaidomis.
2025 m. gruodžio 18 d. finansų ministro įsakymu Nr. 1K-308 buvo pakeista Ekonominė pajamų ir išlaidų klasifikacija, kurioje be kitų pakeitimų buvo patikslinti reprezentacinių bei viešinimo išlaidų paaiškinimai, nurodant ir kriterijus šioms išlaidoms priskirti, ir pateikiant konkrečių šių išlaidų pavyzdžių. Minėtas įsakymas taikomas rengiant, teikiant informaciją ir atsiskaitant už 2026 ir vėlesnius metus.
Parengti ir Vyriausybės nutarimu patvirtinti valstybės rezervo atsargų nomenklatūrą, kiekius ir lėšų dydį, vadovaujantis Valstybinio lygio ekstremaliųjų situacijų valdymo planu, siekiant, kad rezervo sudėtis atitiktų realius krizinių situacijų valdymo poreikius.
Įgyvendinti valstybės rezervo sandėlių plėtrą vadovaujantis sandėlių plėtros strategija.
Nustatyta tvarka vykdyti ūkio subjektų aplinkos monitoringo duomenų analizę.
Įgyvendinant rekomendacijos priemonę ir vadovaujantis Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų, patvirtintų aplinkos ministro 2009-09-16 įsakymu Nr. D1-546 „Dėl Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“ (toliau – Monitoringo nuostatai) 34 p. bei Ūkio subjektų aplinkos oro kokybei ir taršos šaltinių išmetamų teršalų (aplinkos oro) monitoringo duomenų analizės tvarkos aprašu, patvirtintu Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus 2024-12-27 įsakymu Nr. AV-269 „Dėl ūkio subjektų aplinkos oro kokybei ir taršos šaltinių išmetamų teršalų (aplinkos oro) monitoringo duomenų analizės tvarkos aprašo patvirtinimo", buvo atlikta ūkio subjektų aplinkos oro kokybei ir taršos šaltinių išmetamų teršalų (aplinkos oro) monitoringo 2024 m. ataskaitų, gautų tiesiogiai arba elektroninio ryšio priemonėmis ir registruotų Agentūros 2025 m. dokumentų valdymo bendrojoje informacinėje sistemoje, duomenų analizė. Išanalizavus gautas 265 aplinkos monitoringo 2024 m. ataskaitas, kuriose pateikti vykdyto aplinkos oro kokybės ir taršos šaltinių išmetamų į aplinkos orą teršalų (aplinkos oro) monitoringo duomenys, buvo nustatyta, kad beveik 10 proc. ataskaitų ir/ar jose pateikti duomenys neatitiko Monitoringo nuostatų reikalavimų, t. y. buvo pateikta nepilna ar netiksli informacija ir/ar neišsamūs, netikslūs duomenys ( ataskaitos III skyriuje), teikta nepasirašyta monitoringo ataskaita ir kt. Apie nustatytus ataskaitos ir jose pateiktų duomenų neatitikimus Monitoringo nuostatams buvo informuoti ūkio subjektai, pateikę tokias ataskaitas.Praktiniai aplinkos monitoringo vykdymo aspektai bei ataskaitų vertinimo metu nustatyti neatitikties Monitoringo nuostatų reikalavimams atvejai buvo aptarti 2025 m. lapkričio 25 d. veiklos vykdytojams ir dokumentų rengėjams organizuotame seminare „Ūkio subjektų aplinkos monitoringas“.Ataskaitų analizės metu išryškėję teisinio reglamentavimo trūkumai buvo įtraukti į 2025-12-23 raštu Nr. (30-1)-A4E-13072 „Dėl aplinkos monitoringo nuostatų“ Aplinkos ministerijai pateiktus pasiūlymus Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų, patvirtintų aplinkos ministro 2009-09-16 įsakymu Nr. D1-546 „Dėl Ūkio subjektų aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“, ir Bendrųjų savivaldybių aplinkos monitoringo nuostatų, patvirtintų aplinkos ministro 2021-02-26 įsakymu Nr. D1-117 „Dėl Bendrųjų savivaldybių aplinkos monitoringo nuostatų patvirtinimo“, tobulinimui.
Išlaikyti ir nuosekliai tęsti veikiančias socialinio draudimo paskatas (socialinio draudimo įmokų mokėjimas nuo priskaičiuoto darbo užmokesčio, kai šis yra mažesnis nei MMA; darbo vietos išlaikymas tais atvejais, kai dirbantys seneliai išeina prižiūrėti anūkų, iki šiems sukaks dveji metai; kasmetis pensijos dydžio naujinimas, atsižvelgiant į įgytą stažą ir įmokas dirbantiems pensininkams).
Atlikti 50+ amžiaus grupės (įskaitant pensinį amžių) asmenų dalyvavimo darbo rinkoje analizę ir, remiantis jos rezultatais, strateginio planavimo dokumente nustatyti pensinio amžiaus asmenų užimtumo lygio rodiklį bei siektiną jo reikšmę.
Sukurti papildomus institucinius pajėgumus (žmogiškieji ištekliai, kompetencijos, priemonės) išmetamų į aplinką teršalų apskaitos ir prognozių vykdymui taikant TIER2 ar didesnio detalumo metodą, kad būtų užtikrintas tarptautinių ir Europos Sąjungos teisės aktų reikalaujamas apskaitos tikslumas, išsamumas, skaidrumas, nuoseklumas, duomenų atsekamumas.
Sukurti papildomi pajėgumai: iki 2022 m. Aplinkos apsaugos agentūroje į aplinkos orą išmetamų teršalų apskaitos funkcijoms vykdyti buvo skirtos 2 pareigybės; 2022 m. ir 2023 m. įsteigtos dar 2 pareigybės ir šiuo metu šias funkcijas vykdo 4 specialistai.Kompetencijos didinimas: 2023 m. gegužės mėnesį Aplinkos apsaugos agentūra, pasinaudodama TAIEX P2P programa, organizavo ekspertų grupės misiją ir pasikvietė oro teršalų apskaitos specialistus iš Vokietijos, Danijos, Estijos. Misijos tikslas - ekspertinė /metodinė pagalba oro teršalų apskaitos kokybės didinimui; rodiklių oro teršalų išmetimų prognozavimo metodikai atskiruose ūkio sektoriuose identifikavimas. Gautos rekomendacijos tolesniam Lietuvos oro teršalų apskaitos kokybės didinimui.https://aaa.lrv.lt/lt/naujienos/sia-savaite-vilniuje-su-darbo-vizitu-viesejo-aplinkosaugos-ekspertai-is-estijos-danijos-ir-vokietijos/Kiti tobulinimo veiksmai: 2024 m. sudarytas ir birželio 21 d. Aplinkos apsaugos agentūros direktoriaus įsakymu "Dėl duomenų teikimo formos patvirtinimo" patvirtintos duomenų ir kitų rodiklių, reikalingų į aplinkos orą išmetamų teršalų kiekio vertinimui aukštesniu detalumo lygiu (TIER 2 ir didesniu) , surinkimo formos. 2024 - 2025 m. kreiptasi į galimus duomenų savininkus, Valstybės duomenų agentūrą, su prašymu pateikti turimus duomenis arba pradėti juos rinkti. Dalis duomenų gauta ir naudojama vertinant oro teršalų išmetimus. Toliau planuojami veiksmai kitų duomenų ir rodiklių gavimui.
Išanalizuoti kitų šalių vykdomą praktiką dėl ūkininkų skatinimo/švietimo priemonių rizikų valdymo srityje nuo meteorologinių reiškinių.
Parengta ataskaita "Europos Sąjungos valstybių narių 2023-2027 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) strateginių planų paramos sąlygų ir intervencinių priemonių lyginamoji analizė", kurioje atlikta Lietuvos, Airijos, Latvijos, Lenkijos, Italijos, Prancūzijos, Ispanijos ir Vokietijos 20232027 m. BŽŪP strateginių planų ,,Rizikos valdymo“ intervencinių priemonių lyginamoji analizė. Iš analizei parinktų šalių Airija ir Ispanija į strateginį planą neįtraukė rizikos valdymo priemonių, Latvija ir Vokietija pasirinko tik draudimo įmokų kompensavimą, o likusios šalys – Lietuva, Lenkija Italija ir Prancūzija įtraukė ir draudimo įmokų kompensavimą, ir savitarpio pagalbos fondus. Lietuvoje viena iš rizikos valdymo priemonių - Pasėlių, augalų ir gyvūnų draudimas. Pagal šią intervencinę priemonę siekiama padėti spręsti rizikos valdymo problemas – skatinti ūkininkus drausti savo pasėlius, augalus ir gyvūnus, kompensuojant jiems dalį draudimo įmokų. Augalų ir pasėlių draudimo atveju pagal šią intervencinę priemonę numatoma kompensuoti sausros, ilgo lietingo laikotarpio ir iššalimo rizikas, kadangi dalis įmokų dėl kitų rizikų kompensuojamos nacionalinės priemonės pagalba. Internetinė nuoroda – https://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/zuzis-mokslas-mokymas-ir-konsultavimas/mokslas/moksliniai-tyrimai-ir-eksperimentine-pletra/moksliniu-tyrimu-ir-eksperimentines-pletros-darbu-galutines-ataskaitos/zemes-ukio-maisto-ukio-ir-zuvininkystes-2024-metais-baigtu-moksliniu-tyrimu-ir-eksperimentines-pletros-projektu-galutines-ataskaitos/
Parengti su visomis susijusiomis valstybės institucijomis suderintą priemonių planą ir pateikti jį Valstybės kontrolei iki 2018-10-01.
2021-05-12 Finansų ministerija Seimo Audito komitete pristatė valstybės nekilnojamojo turto (VNT) analizės rezultatus ir VNT efektyvaus valdymo gaires. Jų pagrindu numatyta sukurti efektyvaus VNT valdymo sistemą, integruotą į 2022–2030 metų plėtros programos valdytojos Finansų ministerijos tvarių viešųjų finansų plėtros programą, kuri sudarytų sąlygas optimizuoti kitų sričių (švietimo ir sporto, sveikatos, socialinės apsaugos, kultūros, teisingumo, vidaus reikalų) VNT portfelio apimtis ir sąnaudas, užtikrinti jo kokybę.2025-11-13 Seimas priėmė LR valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo Nr. VIII-729 pakeitimo įstatymą Nr. XV-527, kuris įsigalios 2026 m. birželio 1 d. Minėto įstatymo 18 straipsnyje „Valstybės nekilnojamojo turto centralizuotas valdymas, naudojimas ir disponavimas juo“ reglamentuota galimybė centralizuoti kitos šio straipsnio 1 d. nurodytos paskirties valstybės nekilnojamojo turto valdymą vadovaujantis šio straipsnio nuostatomis. Administracinės paskirties valstybės nekilnojamojo turto centralizuoto valdymo reguliavimas perkeltas į LR centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojo įstatymo pakeitimo įstatymą, kuris taip pat įsigalioja 2026-06-01.
Organizuoti Valstybinio ekstremaliųjų situacijų valdymo plano, patvirtinto Vyriausybės 2010 m. spalio 20 d. nutarimu Nr. 1503, pakeitimo projekto pateikimą Vyriausybei ir priėmimą.
2025 m. kovo 3 d. įsakymu Nr. 1V-151 patvirtintas Krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimo tvarkos aprašas, kuriame nustatytos valstybinio krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo plano rengimo, peržiūros ir atnaujinimo procedūros. Priemonė laikoma iš dalies įgyvendinta, kadangi nėra atnaujintas Valstybinis ekstremaliųjų situacijų valdymo planas. Pažymėtina, kad Nacionaliniame krizių valdymo centre suburta tarpinstitucinė darbo grupė Valstybiniam ekstremaliųjų situacijų valdymo planui atnaujinti. Atnaujintą planą Vyriausybei pateikti planuojama 2026 m.
Parengti ir įgyvendinti kompleksines informavimo ir edukacijos priemones, padedančias priešpensinio amžiaus asmenims sistemingai pasirengti finansiniams ir socialiniams pokyčiams išėjus į pensiją.
Įtvirtinti Krašto apsaugos sistemos ilgalaikio finansavimo nuostatą Nacionalinio saugumo strategijoje.
KAS planavimo vadovo 2028−2037 m. 4 priedo „Didžiausias leistinas Krašto apsaugos sistemos karių ir bendras personalo (finansuojamų pareigybių) skaičius 2028–2037 m.“ parengimas, įtraukiant jaunesniųjų karininkų planinius/ribinius skaičius 10 metų.
Teisės aktų, reglamentuojančių muziejinių vertybių finansinę apskaitą, vertinimą tikrąja verte ir inventorizaciją, analizė ir jų papildymas reikiamomis nuostatomis arba naujų teisės aktų parengimas.
Parengtas Muziejinių vertybių patikrinimo (inventorizacijos) tvarkos aprašo projektas, kuris šiuo metu derinamas su Lietuvos integralios muziejų informacinės sistemos (LIMIS) administratoriumi - Lietuvos nacionaliniu dailės muziejumi. Vadovaujantis Muziejų rinkinių valdymo ir tvarkymo nuostatų, patvirtintų LR kultūros ministro 2023-03-31 įsakymu Nr. ĮV-262, 66 punktu, nacionaliniuose, valstybiniuose ir savivaldybių muziejuose muziejinių vertybių apskaita turi būti kompiuterizuota ir vykdoma LIMIS. 2025 m. rugpjūčio 28 m. susitikime su Valstybės kontrolės, Finansų ministerijos ir muziejų atstovais sutarus, kad ši sistema bus muziejinių vertybių finansinės apskaitos analitinis registras, LIMIS administratorius turi papildyti reikalingais informaciniais laukais muziejinių vertybių apskaitos (duomenų suvedimo) formas. Tai atlikus kultūros ministro įsakymu bus tvirtinamas Muziejinių vertybių patikrinimo (inventorizacijos) tvarkos aprašas, kuriuo nacionaliniams ir valstybiniams muziejams, kurių savininko teises ir pareigas įgyvendina Kultūros ministerija, per nustatytą - ne ilgesnį kaip per 10 metų - terminą bus pavesta į LIMIS suvesti visus trūkstamus duomenis apie saugomas muziejines vertybes. Suvedus visus reikiamus duomenis į LIMIS, bus galima LIMIS sąsaja su FABIS.
Pakeisti LRT Redakcinę politiką ir LRT žurnalistų etikos komisijos darbo reglamentą.
Vadovaudamiesi viešosios įstaigos Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 14 straipsnio 1 dalies 1 punktu ir LRT įstatų 73 punkto 1 papunkčiu, LRT generalinio direktoriaus 2026-02-25 įsakymu Nr. VĮ-48 pakeista LRT redakcinė politika, išdėstant nauja redakcija , o 2026 -02-25 įsakymu Nr. VĮ-49 pakeistas LRT žurnalistų etikos komisijos s darbo reglamentas.Pakeistas LRT žurnalistų etikos komisijos pavadinimas į LRT Redakcinės politikos priežiūros komiją (toliau – Komisija).Nustatyta, kad Komisija yra kolegialus savitvarkos organas, kuris teikia išvadas LRT Redakcinės politikos (toliau – Politika) veikimo ir taikymo klausimais.Komisija taip pat yra ir LRT etikos kontrolieriaus patariamoji institucija, kuri teikia rekomendacijas ir patarimus žurnalistų etikos klausimais.Komisija LRT kūrybiniams darbuotojams organizuoja mokymus Politikos veikimo klausimais.Atitinkamai patikslintos Komisijos funkcijos, išbrauktos nuostatos, kad Komisija vertina kūrybinių darbuotojų veiklą Politikos požiūriu ir teikia išvadas dėl galimų Politikos pažeidimų. Atsisakyta nuostatų, kad Komisija vykdo mediacijos funkciją tarp žurnalisto, kurio veikla skundžiama ir pareiškėjo, pateikusio skundą dėl žurnalisto veiklos.Patikslinta, kokius sprendimus gali priimti Komisija, t.y. Komisija gali pareikšti poziciją; pateikti rekomendacinio pobūdžio nutarimus; išdėstyti nuomonę konkrečiais aktualiais klausimais. Nuo šiol Komisija nebepriima sprendimų, ar kūrybinis darbuotojas pažeidė/nepažeidė Politikos nuostatas.
Įvertinus esamą situaciją (įskaitant atlikto vidaus audito rezultatus), kasmet atlikti Kultūros ministerijos valdymo srities įstaigų viešųjų pirkimų analizę ir priimti sprendimą dėl šių įstaigų pirkimų konsolidavimo ir (ar) supaprastintų ir tarptautinių pirkimų perdavimo Centrinei perkančiajai organizacijai (viešajai įstaigai CPO LT).
Kultūros ministerija įvertino 37 įstaigų viešųjų pirkimų organizavimo 2023 m. – 2024 m. I ketv. vidaus kontrolę pagal visus VKVAĮ 6 str. įtvirtintus elementus (kontrolės aplinka, rizikos vertinimas, kontrolėsveikla, informavimas ir komunikacija, stebėsena), nepaisant kai kuriose jų aptiktų didesnę rizikąkeliančių trūkumų, apibendrintai nustatyta, kad analizuotų įstaigų viešųjų pirkimų srityjesukurta vidaus kontrolė veikė gana tinkamai, bet ateityje kai kuriais rizikos valdymo aspektais yratobulintina, kad patikimiau užtikrinti jai keliamus pagrindinius tikslus, įtvirtintus VKVAĮ 4str. 1 d. (užtikrinti veiklos teisėtumą, turto apsaugą, patikimo finansų valdymo principo laikymąsi,informacijos ir ataskaitų patikimumą ir išsamumą).Kultūros ministerija mano, kad nėra tikslinga vykdyti pavaldžių įstaigų (toliau – įstaiga) viešųjų pirkimų centralizavimą. Įstaigos įpareigotos siekti jų vykdomų viešųjų pirkimų rezultatų gerinimo, t. y. imtis konkrečių veiksmų, kad vykdomų viešųjų pirkimų rodikliai būtų pasiekti ir pagerėtų bendras įstaigos vykdytų pirkimų vertinimas, taip pat didinti viešųjų pirkimų vykdymą per Centrinę perkančiąją organizaciją (viešąją įstaigą CPO LT). Kai įstaigos perka išorės konsultantus ir/ar neturi atestuotų viešųjų pirkimų specialistų, turi kreiptis į Centrinę perkančiąją organizaciją (viešąją įstaigą CPO LT) dėl galimybės su šia įstaiga sudaryti sutartį dėl supaprastintų ar tarptautinių pirkimų vykdymo perdavimo.
Parengti ir patvirtinti leidinių kainos nustatymo metodiką.
2026-02-24 įsakymu Nr. V-10 patvirtintos Lietuvos kultūros tyrimų instituto leidinių įkainojimo tvarkos taisyklės.
Apibendrintus analizės apie ekspertinių klausimų formulavimą rezultatus, jos išvadas ir siūlymus pateikti teisėjams Nacionalinės teismų administracijos organizuotų mokymų metu ir ikiteisminio tyrimo įstaigoms.
2025-10-08 ir 2025-10-14 VTPT kreipėsi į Nacionalinę teismų administraciją dėl galimybės teisėjams pristatyti pranešimą dėl ekspertinių klausimų formulavimo teismų nutartyse - pateikti analizę, jos rezultatus, išvadas ir siūlymus. Negavę atsakymo, 2025-12-03 raštu Nr. 1S-292 VTPT vėl kreipėsi į NTA ir pateikė apibendrintus analizės rezultatus apie ekspertinių klausimų formulavimą, jos išvadas ir siūlymus. 2026-02-04 VTPT pateikė atliktos analizės apibendrintą informaciją apie ekspertinių klausimų formulavimą bei pasiūlymus prokuratūroms. Taip pat 2026-02-04 ir vėl pakartotinai kreipėsi el. paštu į NTA dėl galimybės teisėjams pristatyti pranešimą dėl ekspertinių klausimų formulavimo teismų nutartyse.
Socialinių paslaugų kataloge apibrėžti socialines paslaugas, kurios skirtos vyresnio amžiaus asmenų savarankiškumui, ir Socialinių paslaugų išvystymo normatyvuose nustatyti jų normatyvus.
Sukurti ir įdiegti tarpinstitucinį viešųjų pirkimų specialistų ir ekspertų pasitelkimo mechanizmą, užtikrinantį tiesioginį jų dalyvavimą krašto apsaugos sistemos pirkimų planavimo, dokumentų rengimo ir procedūrų vykdymo procesuose, taip pat atliekant pirkimų kontrolės ir metodinio palaikymo funkcijas.
Pakeisti ekspertizių paskyrimo teritoriniams skyriams sistemą, nustatant šios funkcijos paskyrimą Valstybinei teismo psichiatrijos tarnybai.
Įgyvendindama šią priemonę VTPT 2024-09-25 kreipėsi į Teisėjų tarybą, prašydama, kad teismai, pavedantys VTPT ekspertams atlikti teismo psichiatrijos, teismo psichologijos ekspertizes, teismo nutartyse nurodytų, kad teismo ekspertizė pavedama atlikti VTPT, nenurodant konkretaus jos skyriaus. VTPT teikė tik rekomendaciją bet ne nurodymus, nes pagal LR baudžiamojo ir civilinio proceso kodeksus, ekspertizės pavedimas yra teismo prerogatyvoje ir VTPT neturi teisės imperatyviai nurodinėti teismams kam teismo nutartyse pavesti, tuo labiau uždrausti pavesti ekspertizę konkrečiam skyriui. Pateikus minėtą rekomendaciją pastebėta, kad ne visi teismai laikosi ir paveda ekspertizę atlikti konkrečiam VTPT padaliniui. Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos direktoriaus 2014-10-06 įsakymu Nr. 12P-38 (2024-09-25 įsakymo Nr. 12P-30 redakcija) patvirtinto VTPT padalinių darbo reglamento pastaboje nurodyta, kad jei teismo nutartyje nenurodytas konkretus VTPT skyrius, VTPT direktorius ekspertizę gali pavesti kitam skyriui, neatsižvelgdamas į reglamente numatytą regioninį paskirstymą. Tokiu atveju, teismo nutartis ir ekspertizei atlikti reikalinga medžiaga siunčiama į VTPT regioninį skyrių pagal VTPT numatytą regioninio paskirstymo tvarką.Mūsų nuomone, šiuo metu nėra tikslinga visiškai atsisakyti teritorinio ekspertizių atlikimo principo, kadangi ekspertizių atlikimo laukimo eilės VTPT ambulatoriniuose padaliniuose yra panašios. Atsiradus reikšmingiems netolygumams tarp skyrių, VTPT perskirsto aptarnaujamus rajonus tarp teritorinių teismo psichiatrijos skyrių arba siunčia ekspertus į kitus skyrius, tokiu būdu maksimaliai, kiek tai yra įmanoma užtikrinant ekspertizių atlikimo operatyvumą. 2026 m. buvo perskirstyti aptarnaujami rajonai tarp Klaipėdos, Šiaulių ir Panevėžio skyrių, taip pat toliau siunčiami ekspertai pagal aktualų poreikį. Nukreipus ekspertizę į nutolusį skyrių, jos atlikimo terminas neišvengiamai prailgėtų, kadangi operatyviam ekspertizės atlikimui reikalingas glaudus ikiteisminio tyrimo pareigūnų bendradarbiavimas su ekspertiniu skyriumi tiek dėl tiriamojo asmens, tiek dėl dokumentų pristatymo. Neretai tiriamieji turi ne tik psichinę bet ir lydinčią fizinę negalią, todėl jų išsiuntimas ekspertizei į nutolusį skyrių nepagrįstai apsunkintų asmens atvykimą ar pristatymą į tolimesnį ekspertinį skyrių. VTPT nuomone, ši priemonė įgyvendinta jos kompetencijos ribose.
Duomenų apie atskirose vartojimo srityse 2019 metais nagrinėtų vartojimo ginčų skaičių surinkimas ir analizė, taip pat kitų valstybės institucijų turimų kompetencijų ir išteklių įvertinimas, siekiant pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą. Prireikus bus parengtas Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
Teisingumo ministerija informavo, kad pertvarkyti vartojimo ginčų neteisminio sprendimo institucinę sistemą neplanuoja. Optimizuoti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos vartojimo ginčų neteisminio sprendimo krūvį sieks kitomis priemonėmis: pavedant ginčus nagrinėti vartotojų asociacijoms, skatinant taikų ginčų nagrinėjimą ir plečiant mediacijos apimtis.
Suplanuota priemonė, užtikrinanti, kad valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniui sudaryti būtų naudojami visi ir galutiniai ataskaitinio laikotarpio Valstybinės mokesčių inspekcijos Mokesčių fondo apskaitos duomenys.
Valstybinė mokesčių inspekcija ne kartą yra teikusi pasiūlymą Finansų ministerijai keisti GPM sumokėjimo į biudžetą tvarką, suvienodinant išskaičiuoto GPM sumokėjimo į biudžetą terminą su mėnesinės GPM deklaracijos pateikimo terminu, taip pat kad šiam pasiūlymui, kaip pažymima VMI 2024-02-01 rašte Nr. RMA-673, dėl mažesnės administracinės naštos ir paprastesnės nustatytos prievolės įvykdymo tvarkos pritarė ir verslo atstovai. Aktualumą pabrėžė ir Audito komitetas (2024-06-10 neeilinio posėdžio protokolas Nr. 141-P-13), nurodydamas Finansų ministerijai įvertinti VMI siūlymą ir pateikti sprendimo variantus. Atsakydama Audito komitetui, Finansų ministerija nurodė, kad „minėtas siūlymas suvienodinti gyventojų pajamų mokesčio sumokėjimo ir šio mokesčio deklaracijos pateikimo terminus yra susijęs su per vieną mėnesį pasislenkančio mokėjimų grafiko sąlygojamais ženkliais vienkartiniais metinių pajamų iš gyventojų pajamų mokesčio pokyčiais pereinamuoju laikotarpiu, kurie turėtų didelį poveikį savivaldybių, kurių didžiąją pajamų dalį sudaro gyventojų pajamų mokestis, biudžetams. Atitinkamai, reikalingas papildomas laikas visiems galimiems keliamo terminų suvienodinimo tikslo įgyvendinimo variantams išnagrinėti“. Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės įgyvendinimas užsitęsė laike ir nėra aišku, kada bus priimti įstatymo pokyčiai susiję su GPM, priemonę laikome neįgyvendinta, tačiau ji išlieka aktuali.
Atliekant periodinę visapusiškos vyresnio amžiaus žmonių gerovės ir skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumo analizę, įvertinti skaitmeninio turinio atitiktį vyresnio amžiaus asmenų poreikiams ir, remiantis gautomis įžvalgomis, parengti siūlymus dėl alternatyvių neprieinamų paslaugų teikimo būdų bei inicijuoti teisės aktų pakeitimus, įtvirtinančius privalomą minimalų skaitmeninių paslaugų prieinamumo standartą ir vyresnio amžiaus vartotojų patirties vertinimą, prieš diegiant naujas nacionalines skaitmenines paslaugas.
Parengti Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo, patvirtinto švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. kovo 1 d. įsakymu Nr. V-186, pakeitimus, aiškiau reglamentuojant darbo krūvio nustatymo principus, kai nustatoma didesnė ar mažesnė nei viso darbo krūvio (1 512 val.) metinė valandų norma.
Švietimo, mokslo ir sporto ministerija 2021 m. liepos 9 d. raštu Nr. SR-2932 „Dėl mokytojų darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo pakeitimo projekto“ Lietuvos savivaldybių asociacijai, Lietuvos mokyklų vadovų asociacijai, Lietuvos ikimokyklinio ugdymo įstaigų vadovų asociacijai, Lietuvos pradinio ugdymo mokyklų vadovų asociacijai, Lietuvos progimnazijų asociacijai, Lietuvos pagrindinių mokyklų asociacijai, Lietuvos gimnazijų asociacijai, Lietuvos profesinio mokymo įstaigų asociacijai, švietimo profesinėms sąjungoms buvo pateikusi derinti Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymo „Dėl švietimo, mokslo ir sporto ministro 2019 m. kovo 1 d. įsakymo Nr. V-186 „Dėl Mokytojų, dirbančių pagal bendrojo ugdymo, profesinio mokymo ir neformaliojo švietimo programas (išskyrus ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo programas), darbo krūvio sandaros nustatymo tvarkos aprašo patvirtinimo“ pakeitimo“ projektą (toliau – Įsakymo projektas), kuriame buvo siūloma, nustatant mokytojo darbo krūvį, valandų, susijusių su profesiniu tobulėjimu ir veikla mokyklos bendruomenėje skaičių nustatyti pagal kontaktinių valandų ir valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti, vadovauti klasei (grupei) skaičių (t. y., nustatyti intervalą, kiek procentų turėtų sudaryti valandos, susijusios su profesiniu tobulėjimu ir veikla mokyklos bendruomenėje, nuo kontaktinių valandų ir valandų ugdomajai veiklai planuoti, pasiruošti pamokoms, mokinių mokymosi pasiekimams vertinti, vadovauti klasei (grupei)). Derinimo metu buvo pateikta pastabų bei išreikšta abejonių dėl teikiamo Įsakymo projekto tikslingumo. Projektui iš esmės nepritarė kai kurios profsąjungos, todėl keitimo atsisakyta.
Socialinių paslaugų išvystymo normatyvų ataskaitoje išanalizuoti normatyvų nepasiekimo ar viršijimo priežastis.
Atliekant periodines vyresnio amžiaus žmonių padėties analizes, įvertinti skaitmeninio turinio atitiktį jų poreikiams ir, vadovaujantis gautais rezultatais, inicijuoti nuolatinio individualaus konsultavimo modelio sukūrimą ir konsultacijų tinklo plėtrą.
Remiantis atliktu vienišumo poveikio gyvenimo kokybei ir socialinės bei sveikatos apsaugos sistemoms tyrimu, parengti kompleksinę vienišumo mažinimo programą, numatant priemones vienišumo pripažinimo stigmai ir vienišumui mažinti, aiškiai apibrėžiant institucijas, atsakingas už vienišų asmenų identifikavimą.
Organizuojant valstybės rezervo atsargų pardavimą, į parduodamų atsargų sąrašą įtraukti atsargas, išbrauktas iš valstybės rezervo sudėties, taip pat atsargas, kurių faktiškai sukaupti kiekiai viršija nustatytas kaupimo normas.
Po Valstybės medicinos rezervo atsargų (toliau – atsargų) nomenklatūros pasikeitimų (Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2024 m. gruodžio 12 d. įsakymas Nr. R-3RN „Dėl valstybės medicinos atsargų rezervo asmens apsaugos priemonių rinkinio sąrašo tvirtinimo“; Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2025 m. rugsėjo 29 d. įsakymas Nr. R-3RN „Dėl valstybės medicinos atsargų rezervo traumų gydymo rinkinio sąrašo tvirtinimo“; Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2025 m. gegužės 5 d. įsakymas Nr. R-1RN „Dėl LR Sveikatos apsaugos ministro 2023 m. gruodžio 21 d. įsakymo Nr.R-3RN „Dėl valstybės medicinos atsargų rezervo rinkinių sąrašų patvirtinimo“ pakeitimo), 2025 m. ir 2026 m. buvo atlikti atsargų pardavimai, į kurių sąrašus buvo įtrauktos atsargos, išbrauktos iš valstybės rezervo sudėties, taip pat atsargos, kurių faktiškai sukaupti kiekiai viršija nustatytas kaupimo normas ir vykdyti nemokami atsargų perdavimai. 2025 m. minėtos atsargos buvo įtrauktos į trijų ketvirčių pardavimo sąrašus (buvo organizuoti 4 pardavimai ), o 2026 m. – į vieno ketvirčio pardavimo sąrašą.Įvykdžius 2026 m. I kevt. pardavimą:1.Bus priimti sprendimai dėl nenomenklatūrinio turto panaudojimo – esant tinkamam galiojimo terminui ir poreikiui, šį turtą įtraukti į valstybės rezervo atsargų nomenklatūrą, neinicijuojant naujų įsigijimų;2.2026 m. II ketv. inicijuoti nemokamą atsargų perdavimą vadovaujantis Valstybės rezervo įstatymo 11 straipsniu, kuris nustato, kad „medicinos atsargos, kurios nebuvo parduotos atliekant atnaujinimą, bet iki jų tinkamumo vartoti arba saugojimo termino pabaigos liko ne daugiau kaip 6 mėnesiai, Lietuvos nacionalinei sveikatos sistemai priklausančių sveikatos priežiūros viešųjų ar kitų įstaigų ir įmonių <…> prašymu gali būti neatlygintinai perduotos jų nuosavybėn jų steigimo dokumentuose nurodytai veiklai vykdyti”. Nemokamus atsargų perdavimus vykdyti po kiekvieno atsargų pardavimo.3.Inicijuoti neeilinius valstybės rezervo atsargų pardavimus, siekiant realizuoti minėtas atsargas, kurių tinkamumo naudoti laikas nėra pasibaigęs, ir kurios gali būti panaudojamos kitų įstaigų veikloje. Papildomai planuojama atlikti 4 atsargų pardavimus. Norime pažymėti, kad šiuo metu derinamas ir organizuojamas dalies minėtų atsargų perdavimas humanitarinei pagalbai Ukrainai.
Parengti, suderinti su sandėliavimo paslaugų teikėju ir patvirtinti veiklos procesus, reglamentuojančius veiklos tęstinumo užtikrinimą ekstremaliųjų situacijų metu, paslaugų teikėjo dalyvavimą užsakovo organizuojamuose mokymuose ir pratybose, kritinių darbuotojų sąrašo sudarymą bei pirmenybės suteikimą ir užtikrinimą, kad ekstremaliųjų situacijų atvejais užsakovas patektų į sandėliavimo patalpas.
Įgyvendinant rekomendaciją buvo parengti veiklos procesai, reglamentuojantys veiklos tęstinumo užtikrinimą ekstremaliųjų situacijų metu, sandėliavimo paslaugų teikėjo dalyvavimą užsakovo organizuojamuose mokymuose ir pratybose, kritinių darbuotojų sąrašo sudarymą bei pirmenybės suteikimą, taip pat užtikrinantys užsakovo patekimą į sandėliavimo patalpas ekstremaliųjų situacijų atvejais. Parengti procesai buvo suderinti su sandėliavimo paslaugų teikėju ir patvirtinti Esktremalių sveikatai situacijų centro direktoriaus 2026 m. kovo 31 įsakymu Nr. V-17 “Dėl atsargų sandėliavimo, saugojimo ir susijusių paslaugų teikimo procesai tarp „UAB <...>“ ir Sveikatos apsaugos ministerijos ekstremalių sveikatai situacijų centro procesų dokumentacijos patvirtinimo”.Papildomai pažymime, kad siekiant užtikrinti procesų privalomumą ir jų taikymą, 2026 m. kovo 31 d. pasirašytas pagrindinės sutarties pakeitimas Nr. DR-6 „Dėl 2024 m. gruodžio 19 d. paslaugų viešojo pirkimo-pardavimo sutarties Nr. SR-204 keitimo“, kuriuo minėti veiklos procesai įtraukti į sutarties sudėtį ir tapo neatskiriama jos dalimi.
Kasmet 2026-2031 m. pirmaisiais ketvirčiais ir, kaip numatyta LRT įstatyme, ne rečiau nei kartą per 4 metus pasitelkus išorės ekspertus, bus atlikti Tarybos veiklos įsivertinimai. Remiantis jų rezultatais, Taryba pasitvirtins reikalingų kompetencijų sąrašą bei planą kvalifikacijos tobulinimui.
Vadovaudamasi Nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 10 straipsnio 2 dalimi ir LRT Tarybos darbo reglamento 16 punktu, LRT taryba 2026 m vasario 17 d. Tarybos posėdžio protokolo P1- 02 nutarimu ,,Dėl Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos Tarybos veikliai reikalingų kompetencijų sąrašo patvirtinimo pasitvirtino LRT tarybos veiklai reikalingų kompetencijų sąrašą . Sąraše įvardinta dvidešimt penkios kompetencijos, reikalingos tarybos ir išorės nariams LRT veiklos valdysenai. Taip pat vadovaudamasi Nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 10 straipsnio 12 dalies nuostatomis ir atsižvelgdama į 2026 m. vasario 21 d. atliktos savo veiklos analizės ir įsivertinimo rezultatus, LRT Taryba 2026 -03-24 nutarimu ,,Dėl LRT Tarybos veiklos tobulinimo plano 2026 metams" pasitvirtino LRT Tarybos veiklos tobulinimo planą 2026 metams. Plane numatytos veiklos tobulinimo priemonės, atsakingi asmenys ir terminai.
Atsižvelgiant į Valstybės kontrolės nustatytas ir pateiktas aplinkybes, numatyta 2022 metais atlikti Valstybinio studijų fondo veiklos ir finansinį auditą (CVAT 2022 metų veiklos planas (nauja redakcija) patvirtintas švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022-07-22 įsakymu Nr. V-1176).
Ministerija atliko Valstybinio studijų fondo vidaus auditą, tačiau jo metu finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo įgyvendinimo fonde nevertino. Taigi rekomendacijos tikslas nepasiektas, todėl priemonę laikome neįgyvendinta. Atsižvelgdamas į Valstybės kontrolės 2022 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių finansinio audito rezultatą – 2022 m. Valstybinio studijų fondo finansinių ataskaitų rinkinio duomenys yra nepatikimi – švietimo, mokslo ir sporto ministras įpareigojo fondo direktorių pašalinti nustatytus trūkumus iki 2023-12-31, t.y. ėmėsi kitos priemonės rekomendacijai įgyvendinti.
Inicijuoti išimtį dėl Krašto apsaugos sistemos ilgalaikio planavimo (10 m. ir daugiau) strateginio valdymo sistemoje.
Aptarus su teisėsaugos institucijomis analizės išvadas, pasitvirtinti veiksmų planą kaip bus tobulinama sistema.
VTPT taiko teritorinį ekspertinių tyrimų paskirstymo principą. VTPT atlikusi analizę apie panašią veiklą vykdančių institucijų (Valstybinės teismo medicinos tarnybos, Lietuvos ekspertizių centro) veiklos procesus, padariusi išvadas bei siekdama mažinti paskirtų ekspertizių eiles VTPT padaliniuose taiko šias priemones:1) Atsižvelgdama į susidariusią situaciją, peržiūri esančią VTPT skyrių aptarnaujamų teritorijų apimtį, esant reikalui keičia padalinių aptarnaujamas teritorijas. VTPT direktoriaus 2014-10-06 įsakymu Nr. 12P-38 (VTPT direktoriaus 2024-09-25 įsakymo Nr. 12P-30 redakcija) patvirtintame Ekspertinių padalinių darbo reglamente numatyta, kuomet teismo nutartyje nenurodytas konkretus VTPT skyrius, kuriam pavesta atlikti teismo psichiatrijos ekspertizę, VTPT direktorius gali pavesti ekspertizę atlikti kitam VTPT skyriui, neatsižvelgdamas į Reglamente numatytą regioninį paskirstymą. 2) Suderinus su konkrečiu ekspertu, siekiant sumažinti kitame padalinyje susidariusią ekspertizių atlikimo eilę iš dalies keičia jo darbo vietą (komandiruoja laikinai dirbti į kitą padalinį). 3) Siekiant, kad teismo ekspertų darbo krūviai tarp teritorinių teismo psichiatrijos skyrių būtų tolygesni ir trumpėtų teismo ekspertizių atlikimo eilės, VTPT stebi teismo psichiatrijos skyriuose esančių ekspertizių laukimo eilių tolygumą, nagrinėja netolygumo priežastis ir, jei yra galimybė, VTPT vadovo sprendimu nusprendžia, kuriam VTPT ekspertiniam padaliniui reikėtų pavesti konkrečios ekspertizės atlikimą.Šio tikslo įgyvendinimui VTPT 2024-09-25 raštu Nr. 1S-217 kreipėsi į Teisėjų tarybą prašydama jos rekomenduoti teismams, kad teismai, pavedantys VTPT ekspertams atlikti teismo psichiatrijos, teismo psichologijos ekspertizes, teismo nutartyse nurodytų, kad teismo ekspertizė pavedama atlikti VTPT, o ne konkrečiam jos padaliniui, išskyrus atvejus, kai teismai motyvuotu sprendimu paves atlikti ekspertizę konkrečiam VTPT padaliniui ar VTPT konkretiems ekspertams. Vykdant tokią teismo nutartį, VTPT informuos, kuris VTPT padalinys atliks ekspertizę ir į kurį VTPT padalinį reikia siųsti ekspertizei reikiamą medžiagą (bylos medžiagą, medicininę dokumentaciją).VTPT nuomone, taikant šias priemones, tvirtinti konkretų veiksmų planą sistemos tobulinimui šiuo metu nėra tikslinga.
Inicijuoti teisės akto (LRV nutarimo, kuriuo patvirtinta RPP programa ar Strateginio valdymo metodikos) pakeitimą, nurodant VRM atsakomybę kitų ministerijų atžvilgiu.
Vyriausybės programos plane numatytas veiksmas 1.5.1. ,,Koncentruoti (sutelkti) tolygiai ir tvariai regionų plėtrai būtinas viešosios politikos sritis vienoje institucijoje, formuojančioje nacionalinę regioninę politiką“. Planuojamas veiksmo įgyvendinimo terminas – 2027 m. IV ketv. Įgyvendindama šį veiksmą Vidaus reikalų ministerija numato parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus dėl sprendimo, kad visų Regionų plėtros programos asignavimų valdytoja būtų Vidaus reikalų ministerija.Pažymėtina, kad Vidaus reikalų ministerija 2025-05-09 teikė Vyriausybei siūlymą steigti Regionų ir savivaldybių reikalų ministeriją, tačiau siūlymas nepriimtas. 2025 m. rugsėjo 25 d. patvirtintoje Dvidešimtosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programoje ir 2025 m. gruodžio 10 d. patvirtintame Dvidešimtosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane nėra numatyta siekio steigti Regionų ir savivaldybių reikalų ministeriją.
Skatinti klientus naudotis konsoliduotomis IT paslaugomis (kasmet organizuoti viešinimo kampanijas, taikyti kitas informavimo priemones).
Jurbarko r. savivaldybei audito metu teikti pastebėjimai dėl savivaldybės patikėjimo teise valdomų 3 nekilnojamojo turto objektų, kurie savivaldybės veikloje buvo nenaudojami arba naudojami kitoms funkcijoms nei buvo perduota. 2021 m. vasario mėnesį taryba pritarė sprendimui dėl valstybei nuosavybės teise priklausančių nekilnojamojo turto objektų (unikalūs Nr. 9498-2000-8013; 9498-5000-5013; 9497-3001-3013) perėmimo savivaldybės nuosavybėn. Savivaldybės administracija 2021-02-25 parengė Jurbarko r. savivaldybės tarybos sprendimą Nr. T2-43 „Dėl sutikimo perimti Jurbarko rajono savivaldybės nuosavybėn valstybei nuosavybės teise priklausantį nekilnojamąjį turtą“ ir kreipėsi į VĮ Turto banką dėl turto (unikalūs Nr. 9498-2000-8013; 9498-5000-5013, 270,43 kv. m) perėmimo. 2026 m. vasario mėnesį savivaldybė pakartotinai numato kreiptis į VĮ Turto banką.2022-10-04 priimtas tarybos sprendimas Nr. T2-223 dėl nekilnojamojo turto (unikalus Nr. 9497-3001-3013, 119,11 kv. m) perdavimo VĮ Turto bankui. 2023-09-29 perdavimo - priėmimo aktu Nr. 23-A6-91 turtas perduotas VĮ Turto bankas.
Informacijos „Kas man priklauso“, skelbiamos SADM interneto svetainėje, viešinimas. Rekomendacija savivaldybių administracijoms: numatyti ir vykdyti vyresnio amžiaus asmenų informavimo priemones apie socialines paslaugas jų savarankiškumui išsaugoti, sudarant sąlygas jiems gauti reikiamą pagalbą laiku, atsižvelgiant į savivaldybės specifiką.
Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2026–2028 m. strateginiame veiklos plane stebėsenos rodiklių reikšmės nustatytos įvertinus ankstesnių metų rezultatus ir tendencijas ir į jas atsižvelgus.
Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2026-2028 m. SVP stebėsenos rodiklių reikšmės nustatytos įvertinus ankstesnių metų rezultatus ir tendencijas ir į jas atsižvelgus.
Siekiant užtikrinti rezervo suderinamumą su gynybos ir nacionalinio saugumo poreikiais, rengiant Valstybės lygio ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, tarpinstitucinė darbo grupė užtikrins valstybės rezervo suderinamumą su mobilizaciniais ir karinės gynybos poreikiais.
Parengti siūlymus dėl modernios informacinės sistemos įsigijimo ir diegimo krašto apsaugos sistemoje ir pateikti juos Gynybos resursų tarybai.
Patikslinti Lietuvos Respublikos Krašto apsaugos ministerijos Gynybos resursų komiteto darbo reglamentą, patvirtintą krašto apsaugos ministro 2026-06-01 įsakymu Nr. V-498 „Dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministerijos Gynybos resursų komiteto sudarymo ir jo darbo reglamento patvirtinimo“, numatant papildomas einamiesiems biudžetiniams metams skirtų asignavimų naudojimo kontrolės priemones.
Atnaujinti neatlygintinų kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos viešinimo paketų ir informacinio rėmimo tvarkos aprašą bei įkainius numatant galimybes daugiau informacijos skleisti neatlygintinai.
LRT Generalinės direktorės 2025-12-22 įsakymu Nr. VĮ-300 patvirtintas Neatlygintinų kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos viešinimo paketų ir informacinio rėmimo tvarkos aprašas ir 2025-12-23 įsakymu VĮ-304 patvirtinti LRT kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos viešinimo įkainiai. Aprašas ir įkainiai dėl kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos viešinimo atnaujintas: dėl griežtesnių kriterijų informacinio rėmimo statusui ir nuolaidai suteikti, blogėja sąlygos ir motyvacija projektams viešintis LRT eteryje už atlygį, išplėsti kriterijai visuomenei aktualios informacijos paketams skirti , daugėja vertingos informacijos neatlygintinai viešinamos LRT eteryje kiekiai,l didinami aktualios informacijos viešinimo paketų skaičiaus ir dydžiai. Atnaujintose tvarkose numatyta galimybė daugiau informacijos skleisti neatlygintinai. Neatlygintinai viešinamos informacijos kiekio LRT kanalų potencialas galėtų didėti 2 – 3 kartus. Minėti pokyčiai nulėmė, kad 2026 m. sausio - vasario mėn. neatlygintinai transliuojamų kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos kampanijų laikas sudarė 71% viso šiai informacijai skirto laiko televizijoje ir radijuje ir 98% parodymų portale.
Numatytos tikslinės konsultacijos su kompetentingomis institucijomis dėl autorinių sutarčių.
LRT suorganizavo dvi konsultacijas su Valstybine darbo inspekcija (2025-12-02 ir 2026-03-06 ) dėl darbo ir autorinių sutarčių sudarymo. VDI akcentavo, kad vertinant santykių pobūdį svarbu analizuoti požymių visumą, o ne pavienius kriterijus. Esminiai vertinimo aspektai : subordinacija (pavaldumas),  darbo organizavimas, apmokėjimo pobūdis (už procesą ar už rezultatą),  veiklos tęstinumas,  darbo priemonių suteikimas. VDI pažymėjo, kad sutarties šalims nėra draudžiama su asmeniu, dirbančiu pagal darbo sutartį, sudaryti ir civilinio pobūdžio susitarimų (pvz., autorinės sutarties) tais atvejais, kai minėtos civilinės sutarties sudarymas neprieštarauja Darbo kodeksui, t. y. nėra darbo santykių požymių. Aptarta autorinių ir individualios veiklos sutarčių taikymo praktika LRT bei galimi vidaus kontrolės ir reguliavimo patobulinimai, siekiant aiškiau atskirti civilinius ir darbo santykius bei sumažinti galimas rizikas. Pažymėta, kad esamų sutarčių kontrolės mechanizmas taip pat turėtų būti stiprinamas. LRT taip pat yra nusistačiusi vidinį peržiūros procesą, kurio metu vertinama, ar autorinėse sutartyse numatytos funkcijos neturėtų būti įtrauktos į darbuotojų pareiginius nuostatus, jeigu tokio pobūdžio veikla tampa nuolatinė. VDI atstovai pažymėjo, kad atlikus vertinimą LRT pažeidimų nenustatyta, tačiau yra tam tikrų pastabų ir rizikų, į kurias rekomenduojama atkreipti dėmesį. VDI rekomendavo LRT neapsiriboti tik kontrolės procedūrų tobulinimu, bet ir peržiūrėti bendrą organizacijos politiką dėl autorinių sutarčių naudojimo, įsivertinant, kokią veiklų dalį tikslinga vykdyti darbo santykių pagrindu. LRT parengs veiksmų planą, atsižvelgdama į konsultacijos metu aptartas pastabas. Taip pat bus peržiūrėti ir, esant poreikiui, koreguojami/rengiami LRT vidaus dokumentai, reglamentuojantys autorinių ir kitų civilinių sutarčių sudarymą bei kontrolę,bus svarstoma parengti organizacijos mastu taikomas gaires ar kriterijus, padedančius aiškiau nustatyti,kada turėtų būti sudaroma darbo sutartis, autorinė sutartis ar paslaugų sutartis, planuojama supažindinti VDI su LRT turimais vidaus dokumentais ir, esant poreikiui, juos suderinti. Numatyta papildomai kreiptis į Kultūros ministeriją ir LATGA dėl papildomų išaiškinimų dėl autoriniųsutarčių naudojimo. LRT planuoja ir toliau konsultuotis su VDI dėl planuojamų sprendimų ir vidaus tvarkų tobulinimo.
Inicijuoti Žalos išieškojimo informacinės sistemos plėtrą atsižvelgiant informacinės sistemos bei finansines galimybes.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) Apskaitos skyrius 2023-06-15 parengė ir pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją, reikalingą finansinei apskaitai tvarkyti, ir pasiūlymus dėl Žalos išieškojimo informacinės sistemos (ŽIIS) modernizavimo. Informacinės sistemos diegėjams buvo pateiktas užsakymas ir gautas įvertinimas dėl finansavimo poreikio. 2024 m. atsakingi darbuotojai peržiūrėjo žalų išieškojimo procesus ir pateikė diegėjams pasiūlymus dėl ŽIIS plėtros poreikio. Sprendimų priėmimas dėl ŽIIS modernizavimo buvo atidėtas iki teritorinių ligonių kasų prijungimo prie VLK nuo 2025-07-01. VLK 2025 m. rugsėjo mėn. priėmė sprendimą atsisakyti šiuo metu turimos informacinės sistemos plėtros, o imtis veiksmų dėl naujos informacinės sistemos kūrimo. 2025-04-08 VLK duomenimis, šiuo metu kuriamas naujos informacinės sistemos prototipas ir susijusi dokumentacija.
Įvykdyti Žalos išieškojimo informacinės sistemos plėtros darbus.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) Apskaitos skyrius 2023-06-15 parengė ir pateikė Informacinių technologijų departamentui informaciją, reikalingą finansinei apskaitai tvarkyti, ir pasiūlymus dėl Žalos išieškojimo informacinės sistemos (ŽIIS) modernizavimo. Informacinės sistemos diegėjams buvo pateiktas užsakymas ir gautas įvertinimas dėl finansavimo poreikio. 2024 m. atsakingi darbuotojai peržiūrėjo žalų išieškojimo procesus ir pateikė diegėjams pasiūlymus dėl ŽIIS plėtros poreikio. Sprendimų priėmimas dėl ŽIIS modernizavimo buvo atidėtas iki teritorinių ligonių kasų prijungimo prie VLK nuo 2025-07-01. VLK 2025 m. rugsėjo mėn. priėmė sprendimą atsisakyti šiuo metu turimos informacinės sistemos plėtros, o imtis veiksmų dėl naujos informacinės sistemos kūrimo. 2025-04-08 VLK duomenimis, šiuo metu kuriamas naujos informacinės sistemos prototipas ir susijusi dokumentacija. IS kūrimo darbus planuojama baigti 2026 m.
Konsoliduoti pirkimų duomenis vienoje IS ir užtikrinti sąsajas su kitomis pirkimų valdymui aktualiomis informacinėmis sistemomis.
Parengti pasiūlymus dėl prioritetinių verslo inovacijų intervencijų strateginėse srityse, numatant galimus finansavimo modelius, tikslines grupes ir siekiamus rezultatus.
2023-06-16 Valstybinės ligonių kasos Apskaitos skyrius ir Tarptautinių reikalų skyrius pateikė informaciją Informacinių technologijų departamentui apie poreikį techniškai įgyvendinti informacinių sistemų (FVAIS ir EDMIS) sąsajas, reikalingas teisingai apskaitai tvarkyti. 2024 m. pasirašyta sutartis su EDMIS plėtros paslaugų teikėjais dėl FVAIS ir EDMIS sąsajos sukūrimo bei šių sistemų tobulinimo poreikio analizės. 2025-04-08 VLK duomenimis, atliktos integracijos analizės rezultatai derinami su FVAIS priežiūros ir plėtros paslaugų teikėjais. 2026 m. bus atlikti EDMIS nustatymų pakeitimai, kurie užtikrins finansinei apskaitai tvarkyti reikalingos informacijos kaupimą.
Apskaitos vadovo papildymas nuostatomis dėl VVP pirminio pripažinimo metu sukauptų palūkanų įvertinimo.
Valstybinės ligonių kasa planuoja iki 2026-06-30 patvirtinti atnaujintą Valstybinės ligonių kasos apskaitos vadovą.
Papildyti vidaus teisės aktus ir darbo procedūras dėl skatinimo priemonių, t. y. suteiktų papildomų poilsio dienų, apmokėjimo ir dovanų ir joms prilygintų išmokų vertės dydžių reglamentavimo.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) direktoriaus 2025-10-29 įsakymu Nr. 1K-457 Valstybinės ligonių kasos prie sveikatos apsaugos ministerijos žmogiškųjų išteklių valdymo tvarkos aprašas išdėstytas nauja redakcija. Aprašas papildytas nuostatomis dėl darbuotojų pajamų, priskiriamų pajamoms natūra (darbdavio suteikiamos paslaugos ar naudos) apskaitos ir išmokų natūra duomenų deklaravimo teisės aktų nustatyta tvarka. VLK direktoriaus 2025-11-11 įsakymu Nr. 1K-480 pakeistas Valstybinės ligonių kasos prie Sveikatos apsaugos ministerijos valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, darbo užmokesčio mokėjimo tvarkos aprašas (2018-01-31 įsakymas Nr. 1K-32), kuris papildytas nuostatomis dėl darbuotojams suteiktų papildomų poilsio dienų apmokėjimo (už šias dienas mokant darbuotojui nustatytą darbo užmokestį).VLK duomenimis iki 2026 m. ketvirto ketvirčio bus pakeista VLK veiklos išlaidų skaičiavimo metodika (2019-01-17 įsakymas Nr. 1K-17), kurioje bus nustatyti konkretūs atminimo dovanų darbuotojams vertės dydžiai (intervalai).
Papildyti vidaus teisės aktus ir darbo procedūras bei atlikti reikiamus veiksmus dėl darbuotojų skiepijimo darbdavio lėšomis.
Valstybinės ligonių kasos (VLK) užsakymu 2025 m. gruodžio mėn. paslaugų tiekėjas atlikto biologinių rizikos veiksnių vertinimą, kuriame rekomenduota VLK profilaktiniais tikslais skiepyti darbuotojus (atsižvelgiant į darbo pobūdį) nuo sezoninių ligų.VLK direktorius, atsižvelgdamas į 2026-01-05 Biologinių rizikos veiksnių tyrimo protokolą Nr. 26/81BV bei Biologinių veiksnių rizikos vertinimo kortelės duomenis, 2026-01-19 įsakymu Nr. 1K-17 nustatė, kad visi VLK darbuotojai profilaktiniais tikslais gali būti skiepijami darbdavio lėšomis vakcina nuo gripo.
Detalizuoti VSDF administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos apraše (2023-06-14 įsakymas Nr. V-230) VSDF administravimo įstaigų inventorizacijos atlikimo veiksmus.
Įgyvendindama priemonę, Fondo valdyba patvirtino naujos redakcijos Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos aprašą (2025-11-07 direktoriaus įsakymas Nr. V-472), kurio IX skyriuje „Inventorizacija“ nustatyta inventorizacijos atlikimo tvarka Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigose (I–V skirsniai): bendrosios nuostatos, ilgalaikio materialiojo ir trumpalaikio turto inventorizacija, nematerialiojo turto inventorizacija, Fondo valdybos Informacinės sistemos eksploatavimo skyriaus (ISES) valdomo turto inventorizacijos procesas, įsipareigojimų inventorizacija, o X skyriuje „Atsakomybės“ nurodyta atsakingų asmenų ir inventorizacijos komisijų atsakomybė už inventorizacijos metu atliekamas procedūras. Inventorizacijos procesas ir jo metu atliekamos procedūros nurodytos šio įsakymo 22 priede.
Papildyti VSDF administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos aprašą (2023-06-14 įsakymas Nr. V-230) dėl turto perdavimo teritoriniams skyriams naudotis tvarka, procedūromis, atsakomybėmis už tokio turto naudojimą.
Įgyvendindama priemonę, Fondo valdyba naujos redakcijos Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos aprašo (2025-11-07 direktoriaus įsakymas Nr. V-472) VI skyriuje „Turto perdavimas“ nustatė turto perdavimo Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigoms ir valstybinėms institucijoms ir (arba) kitoms įstaigoms tvarką (I–III skirsniai). Šiuo įsakymu buvo patvirtintas centralizuotai įsigyjamo turto priėmimo, pajamavimo ir perdavimo į eksploataciją, išdavimo procesas ir procedūros (1 priedas); nematerialiojo turto priėmimo, pajamavimo ir perdavimo į eksploataciją procesas ir procedūros (5 priedas); Fondo valdybos turto priėmimo, pajamavimo ir perdavimo į eksploataciją procesas ir procedūros (2 priedas); Fondo valdybos ir teritorinių skyrių ilgalaikio ar trumpalaikio turto būklės įvertinimo, perdavimo, pardavimo, nurašymo ir likvidavimo procesas ir procedūros (10 ir 18 priedai).
Atlikti 2022–2030 metų Regionų plėtros programos įgyvendinimo tarpinį (pažangos) vertinimą.
Parengta 2022-2030 metų Regionų plėtros programos įgyvendinimo tarpinio (pažangos) vertinimo galutinė ataskaita
Parengti licencijų registravimo apskaitoje rekomendacijas (arba VSDF administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos apraše (2023-06-14 įsakymas Nr. V-230), arba VSDF administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikoje (2013-12-31 įsakymas Nr. V-385)), apimančias licencijų pripažinimo nematerialiuoju turtu kriterijus, nurašymą ir inventorizaciją.
Įgyvendindama priemonę, Fondo valdyba papildė VSDF administravimo įstaigų veiklos apskaitos politiką (2025-11-04 direktoriaus įsakymas Nr. V-469) dėl nematerialiojo turto apskaitos, apimančios licencijų pripažinimo nematerialiuoju turtu kriterijus, įsigijimą, vertinimą ir nurašymą (apskaitos politikos II skyrius), o Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigų turto valdymo tvarkos aprašo (2025-11-07 direktoriaus įsakymas Nr. V-472) IX skyriaus „Inventorizacija“ III skirsnyje „Nematerialiojo turto inventorizacija“ nustatė šio turto inventorizacijos taisykles.
Atnaujinti kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos skleidimo aprašą tikslinant kriterijus socialinei, kultūrinei ir šviečiamajai informacijai skleisti neatlygintinai / už užmokestį.
LRT taryba ,2026-04-21 nutarimu Nr. TN-46 vadovaudamasi Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 11 straipsnio 2 dalies 10 punktu ir LRT įstatų 10 punktu patvirtino naujos redakcijos LRT kultūrinės, socialinės ir šviečiamosios informacijos, reklamos, komercinių audiovizualinių pranešimų, turinio rėmimo ir transliacijos rėmimo pranešimų skleidimo LRT programose ir LRT interneto svetainėje tvarkos aprašą , kuriame patikslinti kriterijai informacijos skleidimui neatlygintinai ir už užmokestį. Apraše numatyta, kad projektai, kurie viešinami neatlygintinai arba suteikiant informacinio rėmimo nuolaidą, vertinami pagal 5 (penkis ) kriterijus; o neatlygintinai transliuojama kultūrinė, socialinė ir šviečiamoji informacija sudaro ne mažiau nei 60 proc. visos transliuojamos KSŠI laiko per metus. Vadovaujantis LRT įstatymo 6 straipsnio 1 dalimi, transliacijų rėmimo pranešimus LRT skleidžia šio Aprašo nustatyta tvarka ir sąlygomis. Komunikacijos ir rinkodaros departamento Partnerysčių skyriaus vadovui pavesta kontroliuoti įsakymo vykdymą.
Parengti nedarbo socialinio draudimo išmokai apskaičiuoti reikalingų asmens užsienyje gautų draudžiamųjų pajamų vertinimo ir apskaičiavimo tvarką.
Valstybinio socialinio draudimo fondo (VSDF) valdybos 2024-12-19 raštu Nr. (11.5E) I-13674 „Dėl kitose valstybėse gauto darbo užmokesčio (pajamų) vertinimo skiriant nedarbo socialinio draudimo išmokas“ šių išmokų administratoriui (Panevėžio sk.) buvo pateiktos rekomendacijos, kokia tvarka asmenų užsienyje gautas darbo užmokestis turi būti perskaičiuojamas į vidutinį asmens darbo užmokestį per mėnesį, jei užsienio valstybės narės pateikė kitokių parametrų, negu nustatyti Nedarbo socialinio draudimo įstatyme, duomenis apie draudžiamąsias pajamas ir nedarbo draudimo laikotarpius.Socialinės apsaugos ir darbo ministerija patvirtino naujos redakcijos Europos Sąjungos socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentų bei Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatų, susijusių su nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimu, mokėjimu ir draudimo laikotarpių sumavimu, įgyvendinimo tvarkos aprašą (2025-10-14 ministro įsakymas Nr. A1-568), kurio 2 p. VSDF valdybos direktorius įpareigotas iki 2025-12-31 parengti ir patvirtinti nedarbo socialinio draudimo išmokai apskaičiuoti reikalingų asmens užsienyje gautų draudžiamųjų pajamų vertinimo ir apskaičiavimo tvarką. Aprašo 29.2 p. nustatyta, kad asmens vidutinės mėnesio draudžiamosios pajamos apskaičiuojamos pagal valstybės narės pateiktą asmens darbo užmokestį (nurodytą viso laikotarpio sumą ar valandinį darbo užmokestį), nepriklausomai nuo to, kokiu formatu ir už kokios trukmės laikotarpį valstybė narė pateikė duomenis, VSDF valdybos direktoriaus nustatyta tvarka perskaičiuojant į asmens vidutinį darbo užmokestį per mėnesį.VSDF valdyba patvirtino Nedarbo socialinio draudimo išmokai apskaičiuoti reikalingų asmens užsienyje gautų draudžiamųjų pajamų vertinimo ir apskaičiavimo tvarkos aprašą (2025-07-25 direktoriaus įsakymas Nr. V-291, 2025-12-04 nauja įsakymo Nr. V-508 redakcija), kuris yra taikomas nuo įsakymo įsigaliojimo. Tvarkos aprašas nustato Europos Sąjungos valstybėse narėse, Norvegijoje, Islandijoje, Lichtenšteine, Šveicarijos Konfederacijoje ir Jungtinėje Karalystėje asmens turėto darbo užmokesčio ar profesinės veiklos pajamų vertinimo ir perskaičiavimo į vienodą darbo užmokesčio (pajamų) formą tvarką. Tvarkos aprašo II sk. reglamentuoja kitoje valstybėje narėje gauto darbo užmokesčio (pajamų) vertinimą, o III sk. – kitoje valstybėje narėje gauto darbo užmokesčio (pajamų) perskaičiavimą į asmens vidutinį darbo užmokestį per mėnesį.Atsižvelgdama į Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos patvirtintos tvarkos aprašo (2025-10-14 ministro įsakymas Nr. A1-568) naujos redakcijos nuostatas, VSDF valdyba papildė Nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimo ir mokėjimo darbo procedūras (2025-12-18 įsakymas Nr. V-511), patvirtino naujos redakcijos Nedarbo socialinio draudimo išmokų skyrimo ir mokėjimo vidaus kontrolės procedūras (2025-12-09 įsakymas Nr. V-518), kuriose nustatė asmenims, kurių paskutinis draudimo (darbo) laikotarpis yra užsienyje, didesnes vidaus kontrolės apimtis (patikrinta iki 20 atvejų per mėn. / savaitę), pakeitė Keitimosi U sektoriaus struktūrizuotais elektroniniais dokumentais, jų pildymo bei duomenų vertinimo darbo procedūras ir vidaus kontrolės procedūras (2025-12-11 įsakymas Nr. 522).
Rengiant Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros 2026–2028 m. strateginio veiklos plano projektą, atlikti rodiklių analizę ir, nustačius pridėtinės vertės nesuteikiančius stebėsenos rodiklius, – jų atsisakyti.
2025-02-10 ir 2026-03-03 Generalinės prokuratūros kolegijos posėdžiuose buvo išanalizuoti Generalinės prokuratūros 2025-2027 pirmos ir antros programos ir 2026-2028 m. strateginio veiklos plano trečios programos rodikliai ir jų reikšmės. 2026-2028 m. strateginiame veiklos plane atsisakyta pridėtinės vertės nesuteikiančių stebėsenos rodiklių ir ženkliai sumažintas jų skaičius.
Peržiūrėti Lietuvos kultūros tyrimų instituto vidaus kontrolės sistemą, 2024 m. sausio 25 d. direktoriaus įsakymu Nr. V-5 patvirtintas vidaus kontrolės taisykles bei susijusius teises aktus, nustatyti jų spragas, sąlygojusias finansinės apskaitos organizavimo ir tvarkymo trūkumus, nepakankamai efektyvaus taisyklių įgyvendinimo priežastis, parengti ir patvirtinti atnaujintas Lietuvos kultūros tyrimų instituto vidaus kontrolės bei finansų kontrolės taisykles.
2026-02-23 įsakymu Nr. V-8 patvirtintos Lietuvos kultūros tyrimų instituto vidaus kontrolės taisyklės.
Parengti ir taikyti vidaus teisės aktą, kuriame būtų nustatytos vidaus kontrolės priemonės, kurios apimtų VSDF administravimo įstaigose kaupiamos informacijos apie įvykius, dėl kurių gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, kaupimą, išsamų vertinimą ir šios informacijos perdavimą už VSDF apskaitą atsakingiems asmenims, bei ataskaitų sudarymui reikiamos informacijos pateikimą administruojamiems išteklių fondams.
Fondo valdyba rekomendacijai įgyvendinti suplanavo priemonę (terminas 2026-03-31): parengti ir taikyti vidaus teisės aktą, kuriame būtų nustatytos vidaus kontrolės priemonės, kurios apimtų Valstybinio socialinio draudimo fondo (VSDF) administravimo įstaigose kaupiamos informacijos apie įvykius, dėl kurių gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, kaupimą, išsamų vertinimą ir šios informacijos perdavimą už VSDF apskaitą atsakingiems asmenims, bei ataskaitų sudarymui reikiamos informacijos pateikimą administruojamiems išteklių fondams.Įgyvendindama priemonę, Fondo valdyba patvirtino VSDF ūkinių operacijų registravimo ir vertinimo tvarkos (Apskaitos politikos) naują redakciją (Fondo valdybos direktoriaus 2025-12-30 įsakymas Nr. V-554), kurioje XI skyrių „Neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ papildė nuostatomis apie informacijos, kurios pagrindu gali atsirasti neapibrėžtasis turtas ar neapibrėžtieji įsipareigojimai, vertinimą ir nustatė informacijos apie teisminius procesus pateikimo fondo valdybos administravimo įstaigų Finansų ir apskaitos skyriams bei Fondo valdybos Fondo finansų ir apskaitos skyriui tvarką ir formą (Fondo valdybos direktoriaus 2026-01-13 įsakymas Nr. V-13). Šios informacijos pagrindu 2025 m. pradėta rengti informacija apie neapibrėžtojo turto bei neapibrėžtųjų įsipareigojimų sumas, tenkančias kitiems išteklių fondams (Privalomojo sveikatos draudimo, Garantinio, Ilgalaikio darbo išmokų), ir registruojami atitinkami įrašai apskaitoje (įsakymo 1.5 p.).Fondo valdyba parengė fondo administravimo įstaigų veiklos apskaitos politikos dalies apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus projektą, kurį planuoja patvirtinti rengdama Fondo ir veiklos apskaitos politikų pakeitimus, kai bus patvirtintas 17-asis VSAFAS „Finansinis turtas ir finansiniai įsipareigojimai“.
Į naujos redakcijos finansų kontrolės taisykles įtraukti nuostatas, kad išankstiniai mokėjimai būtų registruojami sąskaitoje 2111101, kad biudžeto sąmatos pozicijos atitiktų teisingus įsigyjamų prekių ir paslaugų ekonominės klasifikacijos straipsnius, kad įsipareigojimai darbuotojams būtų registruojami didžiojoje knygoje, kad būtų teisingai užregistruotos atostogų rezervo išmokų sąnaudos ir finansavimo pajamos, sukauptų išeitinių išmokų atidėjinių sąnaudos, kad biudžeto sąmatoje būtų išskirta eilutė „Darbdavių socialinė parama“.
Lietuvos kultūros tyrimų institute 2026-02-24 įsakymu Nr. V-9 patvirtintos naujos redakcijos Finansų kontrolės taisyklės, kuriose nustatyta finansų kontrolės organizavimo tvarka ir įtvirtintas reikalavimas užtikrinti patikimą apskaitą. Atsižvelgiant į tai, priemonėje nurodytų atskirų apskaitos registravimo atvejų papildomas reglamentavimas taisyklėse būtų perteklinis, todėl poreikio juos detalizuoti atskirai neliko.
Papildyti MAIS finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo funkcines specifikacijas didžiosios knygos sąskaitų eilučių ir stulpelių rinkinių nustatymų duomenimis ir nustatyti kontrolės procedūras, užtikrinančias šių MAIS funkcinių specifikacijų atnaujinimą kiekvieną kartą keičiant ar papildant apskaitos vedimo tvarką.
Įgyvendindami minėtą priemonę iki 2024-12-31 d. sukurta 21 finansinių ataskaitų rinkinio funkcinių specifikacijų, iš jų 3 specifikacijas reikia modifikuoti. 2 specifikacijos kuriamos nebus. Sukurtų finansinių ataskaitų specifikacijų būklė, finansinių ataskaitų eilučių ir stulpelių rinkiniai bei pagal juos iš MAIS suformuotos Mokesčių fondo finansinės ataskaitos Valstybės kontrolės auditoriams pateiktos 2025-03-05 atliekant ataskaitų formavimo iš Mokesčių apskaitos informacinės sistemos (MAIS) stebėjimo procedūrą.Taip pat, įgyvendinant šią priemonė nustatytos kontrolės procedūros, paskirti asmenys, kurie atsakingi už specifikacijų tikslinimą keičiant ar papildant apskaitos vedimo tvarką. MAD direktoriaus Nurodymas dėl atsakingų asmenų paskyrimo buvo pateiktas.2025-12-31 d. būklėĮgyvendindami minėtą priemonę, iš 21 VSAFAS ataskaitos, iki 2025-12-31 d. buvo sukurta 20 finansinių ataskaitų rinkinio funkcinių specifikacijų. Šiuo metu iš 20 VSAFAS ataskaitų, 2 ataskaitų funkcinės specifikacijos, atsiradus poreikiui, modifikuojamos (9 VSAFAS 4 priedas ATS.012 ir 23 VSAFAS „Segmentai“ priedas ATS.027), 1-na ataskaita realizuojama (17 VSAFAS 9 priedas ATS.020), kadangi buvo sukurtas tik ataskaitos šablonas. Pridedamas Excel failas, kuriame pateikta sukurtų Finansinių ataskaitų rinkinio funkcinių specifikacijų būklė 2025-12-31 d.Užtikrinant MAIS sukurtų finansinių ataskaitų funkcinių specifikacijų atnaujinimą, nustatytos kontrolės procedūros, paskirti asmenys, kurie atsakingi už specifikacijų tikslinimą keičiant ar papildant apskaitos vedimo tvarką.
Įvertinus iš Finansų ministerijos gautas metodines rekomendacijas dėl finansavimo sumų apskaitos, pakeisti VMI mokesčių fondo apskaitos politiką ir atlikti įrašus apskaitoje.
Nuo 2024 m. taikoma atnaujintą Atsargų apskaitos politika suderinta su Finansų ministerija.
Papildyti Mokesčių apskaitos procedūrų vadovą ir apskaitos politiką finansinių ataskaitų rinkinio sudarymo procedūromis.
Įgyvendindami šią priemonę Mokesčių apskaitos procedūrų vadovas buvo patvirtintas, išdėstant nauja redakcija, šiais VMI prie FM viršininko įsakymais:1.2022-08-05 įsakymu Nr. V-364. Mokesčių apskaitos procedūrų vadove patikslintos šios procedūros: 05.02.21 senaties terminas; 05.02.22 MM informavimas dėl senaties; 05.07.11 Finansinių ataskaitų rinkinio nustatymas. Pakeistos procedūros : 05.01.04; 05.01.08; 05.01.13; 05.02.20; 05.02.13; 05.07.01; 05.07.02; 05.07.05;05.07.06;05.07.07; 05.07.08;05.07.09;05.07.10; 05.09.09. Panaikintos procedūros: 05.04.01 MPS likučių suvedimas; 05.04.03 MPS MP,PP,PD koregavimas.2.2024-07-04 įsakymu Nr. V-216. Procedūrų vadovas papildytas naujomis procedūromis: 05.02.23 VMI administruojamų mokesčių permokų ir Sodra administruojamų nepriemokų duomenų tarpusavio perdavimas; 05.02.24 Mokesčių mokėtojų nepriemokos SODRA fondui patikrinimas. Procedūrų vadove patikslintos / papildytos procedūros:05.01.16 Ataskaitų rengimas (apyskaita Forma 1-VP ir apyskaita Nepriemokų pažyma);05.02.01 Mokesčių permokos (skirtumo) grąžinimas (įskaitymas) pagal mokesčių mokėtojo prašymą, esant išvadai;05.02.02 Mokesčių permokų (skirtumų) įskaitymas ir grąžinimas pagal mokesčių mokėtojo prašymą, nesant išvados;05.02.03 Mokesčio permokos grąžinimas (įskaitymas) pagal sprendimą;05.02.04 Mokesčio permokos (skirtumo) grąžinimas (įskaitymas) be mokesčių mokėtojo prašymo;05.05.01 Prievolės užregistravimas rankiniu būdu;05.07.06 Laikotarpio pabaigos veiksmų atlikimas, sutikrinant piniginių lėšų likučius ir apyvartas;05.07.07 Atsargų modulio laikotarpio uždarymas;05.07.09 Mokėtinų sumų modulio laikotarpio uždarymas;05.07.10 Didžiosios knygos laikotarpio uždarymas;05.07.11 Finansinių ataskaitų rinkinio sudarymas.3. 2026-01-22 įsakymu Nr. V-23 . Procedūrų vadove patikslintos / papildytos procedūros:05.01.13 Mokėjimų nurodymų rengimas ir lėšų pervedimas biudžetams, fondams, valstybėms narėms bei mokesčių mokėtojams;05.01.16 Ataskaitų rengimas (ataskaita Forma 1-VP ir Mokestinių nepriemokų ataskaita);05.07.02 Apskaitos įrašų įvedimas į Didžiąją knygą pagal buhalterines pažymas;05.07.06 Laikotarpio pabaigos veiksmų atlikimas, sutikrinant piniginių lėšų likučius ir apyvartas;05.07.07 Atsargų modulio laikotarpio uždarymas;05.07.08 Gautinų sumų modulio laikotarpio uždarymas;05.07.09 Mokėtinų sumų modulio laikotarpio uždarymas;05.07.10 Didžiosios knygos laikotarpio uždarymas;05.07.11 Finansinių ataskaitų rinkinio sudarymas;05.09.03 Įplaukų registravimo apskaitoje kontrolė;05.09.08 Į finansines ataskaitas įtraukiamų duomenų kontrolė;05.09.09 Taisyklių ir klasifikatorių rengimas / atnaujinimas.Įgyvendinant šią priemonę, keičiantis apskaitos politikai buvo tikslintas Mokesčių fondo Apskaitos vadovas, nauja redakcija buvo patvirtintas šiais VMI prie FM viršininko įsakymais:1.2022-02-14 įsakymu Nr. V-78;2.2024-03-29 įsakymu Nr. V-108;Apskaitos vadovas, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabas, atliktus Valstybinės mokesčių inspekcijos Mokesčių apskaitos informacinės sistemos (toliau — MAIS) modifikavimą ir vadovaujantis Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartais, patikslintas ir papildytas:-patikslintas skyrius „Finansinių ataskaitų rinkinys“ — papildytas Finansinės būklės ataskaitos pagrindiniai straipsniai;-patikslinti Valstybinės mokesčių inspekcijos mokesčių fondo (toliau — Mokesčių fondas) apskaitoje naudojami žiniaraščiai (kontrolinės ataskaitos);-atlikti kiti redakcinio pobūdžio pakeitimai.Apskaitos vadovo 1 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo apskaitos buhalteriniai įrašai“ papildytas naujais buhalteriniais įrašais.Apskaitos vadovo 2 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo sąskaitų planas“ papildytas naujomis buhalterinėmis sąskaitomis bei panaikintos nenaudojamos Mokesčių fondo apskaitoje, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius.Apskaitos vadovo 5 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo Inventorizacijos taisyklės“ papildytas nuostatomis, atsižvelgiant į Inventorizacijos taisykles, patvirtintas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2022 m. birželio 15 d. nutarimu Nr. 630 „Dėl Inventorizacijos taisyklių patvirtinimo.“ Taisyklėse pakeistos vartojamos sąvokos, papildyti 6, 16 ir 24 punktai. Patikslinti inventorizacijos pateikimo registravimo terminai (25, 26 p.), atlikti kiti redakcinio pobūdžio pakeitimai.3.2025-04-07 įsakymu Nr. V-130Apskaitos vadovas, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabas, ir vadovaujantis Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartais, patikslintas ir papildytas:-papildytas skyrius „Atsargos“ — papildytas įgyvendinant Finansų ministerijos 2023 m. gruodžio mėn. apskaitos rekomendacijas dėl konfiskuoto turto apskaitos;-papildytas skyrius „Gautinos sumos“ — papildytas įgyvendinant valstybės kontrolės bei finansų ministerijos rekomendacijas dėl sukauptų gautinų mokesčių sudengimo su įsipareigojimais mokesčių mokėtojams (permokomis) ataskaitinio laikotarpio pabaigoje tokia suma, kokia faktiškai įskaityta po ataskaitinio laikotarpio pabaigos;-patikslintas skyrius „Finansinių ataskaitų rinkinys“ — patikslinti Finansinės būklės ataskaitos ir Veiklos rezultatų ataskaitos pagrindiniai straipsniai;-papildytas skyrius „Pinigai“ — papildytas pinigų kelyje apskaitos reglamentavimu;-atlikti kiti redakcinio pobūdžio pakeitimai.Apskaitos vadovo 1 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo apskaitos buhalteriniai įrašai“ papildytas naujais buhalteriniais įrašais.Apskaitos vadovo 2 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo sąskaitų planas“ papildytas naujomis buhalterinėmis sąskaitomis bei panaikintos nenaudojamos Mokesčių fondo apskaitoje, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius.4.2025-06-19 įsakymu Nr. V-191Apskaitos vadovas, atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabą, ir vadovaujantis Viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartais, patikslintas — valstybei perduotino turto pajamos ir pervestinos pajamos bei šio turto realizuotų atsargų pajamos ir pervestinos pajamos turi būti parodytos kaip kitos veiklos pajamos ir pervestinos pajamos. Prieš pakeitimą jos buvo rodomos kaip pagrindinės veiklos kitos pajamos ir pervestinos pajamos.Apskaitos vadovo 1 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo apskaitos buhalteriniai įrašai“ papildytas naujais buhalteriniais įrašais.Apskaitos vadovo 2 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo sąskaitų planas“ papildytas naujomis buhalterinėmis sąskaitomis bei panaikintos nenaudojamos Mokesčių fondo apskaitoje, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius.5.2026-01-26 įsakymu Nr. V-26Atlikti pakeitimai:Apskaitos vadovo 1 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo apskaitos buhalteriniai įrašai“ papildytas naujais buhalteriniais įrašais, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius.Apskaitos vadovo 2 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo sąskaitų planas“ papildytas naujomis buhalterinėmis sąskaitomis bei panaikintos nenaudojamos Mokesčių fondo apskaitoje buhalterinės sąskaitos, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius ir Viešojo sektoriaus subjektų privalomojo bendrojo sąskaitų plano pasikeitimą.Patikslintas Apskaitos vadovo 5 priedo „Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos mokesčių fondo turto ir įsipareigojimų inventorizacijos taisyklės“ 8 priedas „Valstybinės mokesčių inspekcijos mokesčių fondo apskaitomų vykdomųjų dokumentų nebalansinėje sąskaitoje sumų inventorizavimo aprašas“, atsižvelgiant į Mokesčių fondo poreikius. Atlikti kiti redakcinio pobūdžio pakeitimai.Pastaba: Minėti Vadovai yra tikslinami keičiantis apskaitos vedimo tvarkai bei atlikus Mokesčių apskaitos informacinės sistemos funkcionalumų modifikavimui arba paprastinant vykdomus apskaitos procesus.
Kartu su Lietuvos negalios organizacijų forumu (LNOF) identifikuoti informavimo priemonių, skirtų asmenims su negalia, poreikį ir pagal nustatytą poreikį įgyvendinti numatytas priemones.
Kartu su Lietuvos negalios organizacijų forumu (LNOF) identifikuotas informavimo priemonių, skirtų asmenims su negalia, poreikis ir pagal jį įgyvendintos šios numatytos priemonės: 1.Nuotolinio, savarankiško mokymo(si) platformoje www.mobilizacijosmokykla.lt sudarytos sąlygos kursą išklausyti ir asmenims turintiems regėjimo ir klausos negalią.2.Bendradarbiaujant su Lietuvos aklųjų biblioteka (LAB) brailio raštu yra išleistas informacinis leidinys, skirtas visiems Lietuvos gyventojams „Jei krizė arba karas: kaip elgtis?“. Šį leidinį su iškiliuoju šriftu galima skolintis LAB arba skaityti elektroninėje erdvėje per virtualią biblioteką ELVIS. Taip pat yra prieinama įgarsinta šio leidinio versija http://www.musuzodis.lt/lass/ppabc/jei-krize-.php3.Nuolat vedami pilietinio pasipriešinimo mokymai ir asmenims su negalia: 2025 m. asmenų su negalia organizacijoms ir bendruomenėms pravesta 13 mokymų, kuriuose iš viso dalyvavo 520 asmenų su negalia bendruomenės atstovų (Panevėžio m. Neįgaliųjų draugijoje, Kauno Prano Daunio ugdymo centre, VšĮ „Paupio globos namai“, dienos centre „Šviesa“, Vilniaus Šilo dienos centre, Lietuvos audiosensorinėje bibliotekoje, Plinkšių globos namuose, Pagėgių socialinės globos namuose, Linkuvos socialinės globos namuose, Seredžiaus senelių globos namuose, Lietuvos aklųjų ir silpnaregių ugdymo centre).
Inicijuoti Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2014 m. sausio 21 d. įsakymu Nr. V-44 (Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2024 m. rugpjūčio 7 d. įsakymo Nr. V-732 redakcija) patvirtintos Statybos darbų (rangos) viešojo pirkimo–pardavimo sutarties projekto pakeitimą, jame nustatant, kad užlaikymas taikomas nuo kiekvienos mokėtinos sumos, o ne nuo paskutinio mokėjimo.
Pakeisti Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos informacinių technologijų procesų valdymo taisykles, patvirtintas Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2008 m. rugsėjo 23 d. įsakymu Nr. V-299 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos informacinių technologijų procesų valdymo taisyklių patvirtinimo“.
Atitinkamai pakeisti Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2010 m. lapkričio 9 d. įsakymą Nr. V-336 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos programinės ir aparatinės įrangos naudojimo taisyklių patvirtinimo“.
Parengti ir patvirtinti IT plėtros planą, nustatant ilgalaikius IT strateginius tikslus bei jų įgyvendinimo priemones, atsakomybes, terminus ir stebėsenos rodiklius.
Patikslinta VMI informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų, patvirtintų Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos viršininko 2005 m. spalio 10 d. įsakymu Nr. V-197 „Dėl Valstybinės mokesčių inspekcijos informacinių sistemų duomenų saugos nuostatų patvirtinimo“ (2025 m. lapkričio 6 d. įsakymo Nr. V-344 redakcija), nuostata dėl atsarginių kopijų išbandymo ir pagal rekomendaciją parengtas atsarginių kopijų išbandymo planas.
Pakeisti Krašto apsaugos sistemos statinių statybos organizavimo tvarkos aprašo, patvirtinto Lietuvos Respublikos krašto apsaugos ministro 2012 m. sausio 8 d. įsakymu Nr. V-897 „Dėl Krašto apsaugos sistemos statinių statybos organizavimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, 3 priedą „Atliktų darbų vertės ir išlaidų pažyma (F-3 forma)“, papildant informacija apie užlaikomas sumas ir užskaitomus avansinius mokėjimus.
Sudaryti Tarpinstitucinę darbo grupę parengti pasiūlymams dėl galimų nespecializuoto pavėžėjimo paslaugą teikimo organizavimo alternatyvų.
Atlikti Tarnybos tinklų ir informacinių sistemų veiklos tęstinumo plano ir atsarginių kopijų išbandymus, kartą per metus (pagal TIS2 direktyvos reikalavimus).
Infrastruktūros valdymo agentūros vidiniuose teisės aktuose numatyti procedūras dėl sutarčių įvykdymo garantijų perdavimo Centralizuotai finansų ir turto tarnybai prie Krašto apsaugos ministerijos registravimui apskaitoje.
Pateikti rekomendacijas Lietuvos šaulių sąjungos vadui dėl pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės procedūrų peržiūros, sąjungos veiklos strategijos susiejimo su jai skiriamų valstybės biudžeto lėšų planavimu ir strateginiais tikslais, dėl poreikio stiprinti Lietuvos šaulių sąjungos veiklos procesų valdymą, darbo organizavimą ir pirkimų planavimą. Pateiktas rekomendacijas LŠS įgyvendins iki 2026-12-31 ir apie rezultatus informuos KAM.
Parengti Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus įsakymą „Dėl mineralinių išteklių inventorizacijos tvarkos aprašo“.
Nustatyti IT kontrolės priemonių stebėsenos ir atsiskaitymo vadovybei mechanizmą, užtikrinantį, kad informacija apie nustatytus kontrolės trūkumus, jų priežastis ir įgyvendinamus korekcinius veiksmus būtų periodiškai vertinama vadovybės lygmeniu.
Parengti nespecializuotos pavėžėjimo paslaugos, apmokamos valstybės lėšomis, kainos nustatymo metodiką.
Parengtas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2009 m. gruodžio 31 d. įsakymo Nr. V-1127 „Dėl Kraujo ir jo komponentų didžiausių leistinų kainų sąrašo patvirtinimo“ pakeitimas, kuriame nustatyta, kad kraujo ir jo komponentų kainų peržiūra (keitimas) atliekama kiekvienų metų I ketvirtį, jeigu pagal vartotojų kainų indeksą (06 SVEIKATA) vartojimo prekių ir paslaugų kainų pokytis viršija 5 (penkis) procentus. Atliekant kainos peržiūrą, vadovaujamasi Valstybės duomenų agentūros viešai Oficialiosios statistikos portale paskelbtais Rodiklių duomenų bazės duomenimis https://osp.stat.gov.lt/statistiniu-rodikliu-analize#/.
Pakeičiamas ir nauja redakcija išdėstomas nurodytu įsakymu patvirtintas Kraujo ir jo komponentų didžiausių leistinų kainų sąrašas.
Patvirtinti vidinę IT kreipinių ir incidentų valdymo tvarką, kurioje būtų nustatytos IT kreipinių ir incidentų klasifikavimo schemos, prioritetų nustatymo kriterijai ir valdymo procedūros.
Įdiegti centralizuotą IT paslaugų užsakymų ir pokyčių registravimo bei priežiūros sistemą, užtikrinančią visų IT pokyčių registravimą, jų būsenų stebėseną ir kontrolę Tarnybos lygmeniu.
Parengti ir patvirtinti informacinių sistemų kūrimo, modifikavimo, dokumentavimo ir testavimo valdymo tvarką, nustatančią projektavimo dokumentų rengimo, derinimo, tvirtinimo ir atnaujinimo reikalavimus.
Parengti ir patvirtinti Tarnybos kibernetinio saugumo politiką pagal galiojančius nacionalinius kibernetinio saugumo reikalavimus, nustatant naudotojų ir administratorių prieigų suteikimo, keitimo, panaikinimo ir periodinės peržiūros tvarką ir peržiūros periodiškumą.
Paruošti pavaldžių pareigybių darbo užmokesčio apmokėjimo pagrindinius principus.
Vadovaudamasi Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 6, 8 ir 9 punktais, viešosios įstaigos Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija įstatų 34 dalies 6, 8 ir 9 punktais, LRT taryba 2026-04-21 posėdyje (protokolas Nr. PĮ-05) ir 2026-04-22 patvirtino ( LRT Tarybos nutarimas Nr. TN- 44 ) LRT generalinio direktoriaus, etikos kontrolieriaus, Vidaus audito tarnybos vadovo ir Tarybos teisininko-asistento atlygio principų ir veiklos aptarimo tvarkos aprašą, kuriame nustatyta Tarybai pavaldžių pareigybių lygiai, remiantis tarptautine HAY pareigybių vertinimo metodologija. Atlygio principais siekiama nustatyti aiškią Tarybai pavaldžių pareigybių darbo apmokėjimo ir skatinimo sistemą, kurios tikslas - nustatyti pagrindines metinių Tarybai pavaldžių pareigybių veiklos aptarimo pokalbių organizavimo gaires bei tikslų kėlimo eigą.
Nustatyti reikalavimą, kad reikšmingiems informacinių sistemų kūrimo ir modifikavimo darbams būtų rengiami detalūs projektavimo dokumentai ir jų pakeitimai būtų svarstomi bei protokoluojami atsakingo valdymo organo ar vadovybės lygmeniu.
Nustatyti periodinės IT procesų ir kontrolės priemonių savęs vertinimo tvarką, įpareigojant IT procesų savininkus dokumentuoti vertinimo rezultatus ir teikti juos vadovybei.
Kartu su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija, VšĮ Inovacijų agentūra, Lietuvos mokslo taryba įvertinti inovacijų finansavimo priemonių tarpusavio suderinamumo, tęstinumo ir sąveikos stiprinimo galimybes, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas aukštos pridėtinės vertės projektų vystymui skirtinguose inovacijų kūrimo, technologijų plėtros ir komercializavimo etapuose:įvertinti esamą inovacijų finansavimo modelį ir parengti pasiūlymus dėl jo tobulinimo (2027-07-30);parengti integruotų technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programų modelį bei užtikrinti jo integravimą į 2028–2035 m. Nacionalinį pažangos planą (2027-12-31);parengti ir patvirtinti 2028–2035 m. Nacionalinį pažangos planą įgyvendinančias pažangos priemones, taikant integruotų technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programų finansavimo modelį (2028-07-30);paskelbti pirmąjį kvietimą pagal integruotų technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programų modelį (2028-12-31).
Parengti veiklos sąnaudų, susidarančių atliekant nespecializuotos pavėžėjimo paslaugos užsakymų administravimą, kompensavimo sumos apskaičiavimo ir mokėjimo tvarkos aprašą.
Išnagrinėti ir įvertinti tikslingumą įstatymu įtvirtinti kainų nustatymo ir taikymo pagrindus (jeigu šio tikslo neįmanoma pasiekti kitomis priemonėmis).
Parengti Lietuvos geologijos tarnybos direktoriaus įsakymą „Dėl duomenų apie mineralinių išteklių kiekius pateikimo finansinėms ataskaitoms tvarkos aprašo“.
Nustatyti periodinę IT plėtros plano įgyvendinimo stebėseną bei ataskaitų teikimą, vertinant suplanuotų priemonių įgyvendinimo pažangą ir strateginių tikslų pasiekimą.
Nustatyti periodinę IT kreipinių ir incidentų valdymo stebėseną ir ataskaitų teikimą, vertinant, ar incidentai klasifikuojami ir sprendžiami laikantis nustatytų prioritetų nustatymo kriterijų, reagavimo terminų ir valdymo procedūrų.
Atlikti Lietuvos šaulių sąjungai pateiktų 2025 m. patikslintų ataskaitų (biudžeto lėšų naudojimo sutarties priedų) pakartotinę valstybės biudžeto lėšų panaudojimo ir veiklos stebėsenos rodiklių kontrolę.
Parengti ir patvirtinti Tarnybos žurnalinių įrašu kaupimo ir tvarkymo tvarką.
Parengti ir patvirtinti IT pokyčių valdymo tvarką, kurioje būtų nustatytos pokyčių inicijavimo, vertinimo, prioritetų nustatymo, tvirtinimo, įgyvendinimo ir stebėsenos procedūros bei atsakomybės už pokyčių vertinimą ir tvirtinimą.
Atlikti Tarnybos valdomų ir tvarkomų informacinių sistemų rizikos ir kibernetinio saugumo atitikties vertinimus kartą per metus. (Pagal TIS2 direktyvos reikalavimus.)
Kreiptis į Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją ir gavus išaiškinimą, vykdyti rekomendacijų įgyvendinimą.
2026 m. gegužės 18 d. gautas atsakymas iš Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisijos Nr. 60-126 “ Dėl informacijos pateikimo”, kuriame konstatuota, kad “atsižvelgiant į tai, jog tarnybos paslaptį sudaro suvestiniai detalizuoti duomenys apie valstybės medicinos materialinių išteklių rezervą, o konkretus tiekėjas gaus tik dalį informacijos (apie konkretų atsargų kiekį), kuri nebus įslaptinta, tokiam tiekėjui nėra privaloma turėti įslaptintos informacijos, žymimos slaptumo žyma „Riboto naudojimo“, apsaugos reikalavimų atitiktį patvirtinančią pažymos, tiekėjo patikimumo pažymėjimo ar tiekėjo leidimą dirbti ar susipažinti su įslaptinta informacija.“Komisija siūlo viešųjų pirkimų, kuriais įsigyjami valstybės rezervo ištekliai ar perkama išteklių saugojimo paslauga, metu dalyviams teikti tik būtiniausią informaciją, išimtinai susijusią su konkrečiais ištekliais, siekiant apsaugoti suvestinius detalizuotus duomenis apie valstybės materialinių išteklių rezervą.Komisija taip pat siūlo Centrui sutartyse su tiekėjais dėl minėtų paslaugų pirkimo numatyti griežtą konfidencialumo reikalavimą ir nustatyti baudas už šio reikalavimo pažeidimus.Dėl papildomų kriterijų ir reikalavimų patikimiems tiekėjams, perteklinių reikalavimų vengimo Komisija siūlo pagal kompetenciją kreiptis į Viešųjų pirkimų tarnybą.Organizuojant naujus sandėliavimo paslaugų pirkimus, kuriuos vykdys CPO LT, Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras planuoja informuoti i CPO LT apie Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisijos 2026-05-18 rašte pateiktas pastabas ir siūlymus bei prašyti, kiek tai leidžia pirkimo objekto specifika ir teisinės galimybės, atitinkamai patikslinti pirkimo dokumentus ir sutartį.
Teikti siūlymus LR FM dėl teisės aktų, reglamentuojančių valstybės finansinių išteklių valdymą, tikslinimo siekiant supaprastinti teisinį reguliavimą mobilizacijos ar karo padėties metu.
Patikslinti krašto apsaugos ministro 2022-03-01 įsakymą Nr. VR-3RN „Dėl Krašto apsaugos sistemos finansinių išteklių planavimo ir perskirstymo tvarkos aprašo patvirtinimo“.
AOTD pirkimų tvarkos aprašo pakeitimas, reglamentuojant sprendimų priėmimo procesus avansinių mokėjimų atvejais.
Atnaujinti, papildyti rodiklius ir nustatyti metodiką / tvarką rodiklių skaičiavimui.
Pirkimų organizavimo, kontrolės ir priežiūros KAS tvarkos apraše nustatyti išvados dėl vykdomų pirkimų informacijos apie pastebėtus trūkumus, pasiūlymus, kaip tobulinti perkančiosios organizacijos vykdomas pirkimų procedūras, pasiūlymus dėl pirkimų organizavimo, kontrolės ir priežiūros procedūrų nustatymo pateikimo terminą.
Įdiegti papildomą kontrolės ir vertinimo sistemą dėl autorinių ir IDV sutarčių sudarymo.
2026-07-14 Generalinės direktorės įsakymu Nr. VĮ-171 patvirtinta VšĮ Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos autorinių ir paslaugų teikimo sutarčių sudarymo ir kontrolės tvarkos aprašas. Aprašas reglamentuoja autorinių ir paslaugų teikimo sutarčių vertinimo, planavimo principus, darbo santykių taikymo kriterijus LRT, taip pat šių sutarčių sudarymo ir valdymo procesą, kontrolės mechanizmą bei atsakomybes. Apraše nustatyti reikalavimai taikomi visiems LRT padaliniams ir darbuotojams, inicijuojantiems autorinių ar individualios veiklos sutarčių sudarymą, taip pat priimantiems sprendimus dėl darbo santykių taikymo. Taip pat patvirtintos ataskaitų formos kontrolei užtikrinti .Ataskaitose nurodomas: sutarčių kiekis, vertė už ataskaitinį laikotarpį; sutarčių sudarymo tęstinumas, pasikartojamumas su tuo pačiu autoriumi/atlikėju/paslaugų teikėju; Kontrolė bus vykdoma kas ketvirtį. Su ataskaita bus supažindinamas LRT generalinis direktorius, kuris spręs klausimus, susijusius su sudarytų sutarčių nutraukimu, papildomu pareigybės poreikiu ar įdarbinimu.Autorinės ar paslaugų teikimo sutartys sudaromos griežtai vadovaujantis viešųjų pirkimų ar programų pirkimo procedūromis bei LRT generalinio direktoriaus įsakymu patvirtintomis Sutarčių rengimo gairėmis.
Patikslinti Krašto apsaugos ministro 2012-05-28 įsakymu Nr. V-558 patvirtintą Karo prievolininkų skyrimo į tarnybą aktyviajame rezerve ir atleidimo iš jos, šaukimo į tarnybą rezerve ar paskelbus mobilizaciją, skyrimo į pareigas kariniame vienete ir atleidimo iš jų ir tarnybos dienų apmokėjimo tvarkos aprašą, nustatant informacijos rinkimo tikslus.
2.1. Užtikrinti, kad planuojant naujas ar reikšmingai keičiamas verslo inovacijų skatinimo priemones būtų nuosekliai taikomi Strateginio valdymo įstatyme ir Strateginio valdymo metodikoje nustatyti poreikio pagrindimo, alternatyvų vertinimo, intervencijos logikos ir suderinamumo su kitomis valstybės intervencijomis principai.
Kartu su Viešųjų pirkimų tarnyba įvertinti inovatyvių viešųjų pirkimų stebėsenos tobulinimo galimybes ir, prireikus, parengti bei įgyvendinti sprendimus, užtikrinančius efektyvesnį inovatyvių viešųjų pirkimų duomenų rinkimą, stebėseną ir jų panaudojimą sprendimų priėmimui.
Parengti ir suderinti bendrus informacijos apie inovacijų finansavimo priemones teikimo ir atnaujinimo principus tarp priemones administruojančių institucijų.
Atlikti patentavimo skatinimo priemonių ir patentavimo proceso trukmės bei etapų suderinamumo vertinimą, įvertinant patentavimo finansavimo ir konsultavimo paslaugų prieinamumą skirtinguose patentavimo etapuose.
Atlikti MTEPI veiklų sąnaudų deklaravimo ir pagrindimo praktikos vertinimą ir parengti pasiūlymus dėl administracinių procesų supaprastinimo, užtikrinant tinkamą kontrolę ir atitiktį taikomiems reikalavimams.
Įvertinti papildomų mokestinių paskatų taikymo galimybes inovacijoms skatinti.
Įvertinus 11.1–11.4 priemonių rezultatus, parengti ir pateikti Vyriausybei pasiūlymus dėl MTEPI ir inovacijų skatinimo priemonių, įskaitant mokestines paskatas, tobulinimo.
Įpareigoti Socialinių paslaugų ir priežiūros departamentą įdiegti unikalių (nesikartojančių) smurtą artimoje aplinkoje patiriančių asmenų, gavusių pagalbą iš SKPC, skaičiavimo sistemą.
2026 m. I-II ketv. parengti viešojo pirkimo, reikalingo Specializuotos kompleksinės pagalbos centrų informacinės sistemos (toliau - SKPC IS) testavimui, dokumentai. Šiuo metu savo funkcijas atlieka SKPC IS analitikas, dizaineris, programuotojas, patvirtinta ir veiklą vykdo darbo grupė, skirta SKPC IS parengimui, sudaryta iš Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos bei Specializuotos kompleksinės pagalbos centrų atstovų. Planuojama, kad SKPC IS pilnos apimties naudojimui bus paruošta ne vėliau nei 2027 m. sausio 1 d.
Parengti ir pateikti Vyriausybei Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo pakeitimo projektą.
Patikslintos Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo naujos redakcijos projekto nuostatos, atitinkamai parengti 28 (papildomai dar 6) susijusių įstatymų pakeitimų projektai (2026-03-27 Nr. 26-4539). Įstatymo projektu atsisakoma Lietuvos Respublikos vyriausiojo epidemiologo ir apskričių vyriausiųjų epidemiologų, kaip atskiro pareigūno ir valstybės tarnautojo statuso, perduodant funkcijas NVSC.
Teisės sistemos, reglamentuojančios uosto žemės nuomą, peržiūra ir tinkamos reguliacinės sistemos sukūrimas
LR Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymo nauja redakcija įsigaliojo nuo 2026-07-01. Šio įstatymo 16 str. 1 d. 1 p. nurodo, kad uosto žemės nuomos sutartyje turi būti nustatyta: krovos ir kitų darbų, susijusių su uosto funkcine paskirtimi, minimalūs mąstai. Kadangi įstatyme nebeliko sąlygų dėl tipinės uosto žemės nuomos sutarties formos, šiuo metu vyksta diskusijos ar bus keičiamos visos galiojančios uosto žemės nuomos sutartys ar ši įstatymo redakcija bus taikoma tik konkurso būdu nuomojamiems uosto žemės sklypams.
Užtikrinti, kad finansavimo priemonių rezultatų ir poveikio vertinimas būtų atliekamas vadovaujantis galiojančiais strateginio valdymo, Europos Sąjungos investicijų ir kitais taikytinais vertinimo reikalavimais, taikant proporcingumo principą pagal priemonių pobūdį, apimtį ir reikšmingumą.
Parengti ir pradėti taikyti integruotą inovacijų finansavimo modelį, grindžiamą technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programomis, užtikrinant nuoseklų finansavimą visame inovacijų kūrimo cikle – nuo mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros iki produktų kūrimo, diegimo ir eksporto, bei sudarant galimybes lanksčiau valdyti finansavimo srautus pagal įgyvendinimo pažangą, paklausą ir strateginius valstybės prioritetus.
Įvertinus inovatyvių viešųjų pirkimų taikymo praktiką, parengti ir Vyriausybei pateikti pasiūlymus dėl inovatyvių viešųjų pirkimų tikslų nustatymo principų ir jų integravimo į ministerijų strateginio planavimo procesą, atsižvelgiant į ministerijų veiklos specifiką, inovacijų poreikį ir rinkos brandą.
Rengiant technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programas numatyti ikiprekybinius ir inovatyvius viešuosius pirkimus kaip vieną iš inovacijų diegimo ir paklausos skatinimo priemonių, prireikus įvertinant papildomų finansinių ir organizacinių rizikos valdymo priemonių taikymo galimybes. Etapai: ikiprekybinių ir inovatyvių viešųjų pirkimų integravimo galimybės bus vertinamos rengiant integruotų technologinių iššūkių ir (ar) inovacijų programų modelį (2027-12-31), o sprendimai dėl jų taikymo bus įgyvendinami rengiant 2028–2035 m. Nacionalinį pažangos planą įgyvendinančias pažangos priemones (2028-07-30) ir paskelbiant pirmuosius kvietimus pagal naują finansavimo modelį (2028-12-31).
Atnaujinti programų ir viešųjų pirkimų IT moduliuose naudojamos formas. Taip pat programų pirkimų modulį papildyti programų pirkimų poreikių ir programų pirkimų registrais.
Patikslintos Programų ir viešųjų pirkimų IT moduliuose naudojamos dokumentų formos: Pirkimų plano forma, Pirkimo paraiškos forma, Pirkimo pažymos forma, Pirkimo sutarties ir sutarties keitimo forma.Taip pat programų pirkimų modulyje papildytas programų poreikių ir Programų pirkimų vertinimo dokumentų registras.
Atlikti strateginių verslo inovacijų sričių analizę, įvertinant jų potencialų indėlį į Lietuvos ekonomikos konkurencingumą, produktyvumą, eksporto plėtrą ir aukštos pridėtinės vertės kūrimą.
Sukurti teisėjų korpuso formavimo strategiją.(Teisėjų taryba)
Teisėjų tarybos 2025-01-31 nutarimu Nr. 13P-30-(7.1.2.E) sudaryta darbo grupė dėl teisėjų ir pretendentų į teisėjus atrankos procedūrų tobulinimo savo veiklą baigė.Lietuvos teismų sistemos ilgalaikėje vystymosi vizijoje numatyta priemonė – teisėjų korpuso formavimo strategijos parengimas – numatyta įgyvendinti 2033 m.
Pakeisti Prokurorų, valstybės tarnautojų ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, mokymo organizavimo tvarkos aprašą papildant nuostatomis, reglamentuojančiomis prokurorų kvalifikacijos kėlimo stebėseną.
Parengtas naujas aprašo projektas. Vyksta derinimo veiksmai.
Parengti ir Vyriausybės nutarimu patvirtinti Valstybinio lygio ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, kuris apibrėžtų pagrindinius veiksmų scenarijus, institucijų atsakomybę ir išteklių poreikius ir būtų pagrindas nuosekliam valstybės rezervo planavimui ir panaudojimui krizių metu.
Integruoti identifikuotas strategines inovacijų kryptis ir galimas intervencijas į rengiamus ar atnaujinamus strateginio planavimo dokumentus, atsižvelgiant į būsimas Europos Sąjungos ir nacionalinio finansavimo galimybes.
Atsižvelgiant į nustatytą poreikį, įvertinti esamų talentų ugdymo, kvalifikacijos tobulinimo ir specialistų pritraukimo priemonių atitiktį inovacijų politikos prioritetams ir prireikus numatyti jų tobulinimo kryptis, siekiant geriau atliepti prioritetinių inovacijų sektorių poreikius.
Vykdyti įtraukiojo ugdymo organizavimo modelių įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą (2027-06-30 – pirmas vertinimas, 2028-06-30 – antras vertinimas), atsižvelgiant į vertinimo rezultatus ir EK „Learning Lab“ ekspertų rekomendacijas, tobulinti Mokinių, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymo ir švietimo pagalbos teikimo organizavimo tvarkos aprašą, išgryninant modelius ir jų taikymo sąlygas.
Kartu su Viešųjų pirkimų tarnyba stiprinti metodinę pagalbą, konsultacijas ir kompetencijų ugdymo veiklas perkančiosioms organizacijoms inovatyvių viešųjų pirkimų srityje.
Atsižvelgiant į atlikto vertinimo rezultatus, parengti pasiūlymus dėl mokslo ir technologijų parkų identifikavimo, veiklos stebėsenos ir vertinimo teisinio reguliavimo tobulinimo.
Įvertinti klasterių vaidmenį inovacijų ekosistemoje, jų veiklos stebėsenos poreikį bei institucinių atsakomybių šioje srityje pakankamumą ir, esant poreikiui, parengti pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo ir institucinių funkcijų tikslinimo.
Įvertinti šiuo metu naudojamus startuolių ekosistemos stebėsenos rodiklius, duomenų šaltinius ir jų panaudojimą formuojant startuolių politiką.
Atnaujinti ir patvirtinti LRT viešųjų pirkimų organizavimo taisykles.
2026-06-11 Generalinio direktoriaus įsakymu Nr. 142 „Dėl LRT viešųjų pirkimų organizavimo, vykdymo ir kontrolės taisyklių tvirtinimo“ pakeitimo" buvo atnaujintos ir patvirtintos LRT viešųjų pirkimų organizavimo taisyklės, siekiant sustiprinti pirkimų vidaus kontrolę: papildytos nuostatos apie pirkimo analizę, stebėtojus, įtvirtinta grįžtamojo ryšio pažyma; organizacijoje sudaromų registrų sąrašas, pirkimų rizikos vertinimo sutarčių stebėsenos nuostatos, patvirtinama Rinkos tyrimo ir Pirkimo patikros klausimyno formos. Taip pat taisyklės papildytos nuostatomis dėl Pirkimų veiklos ataskaitos rengimo pagal jai keliamus rodiklius (kriterijus). Įsakymo vykdymo kontrolė pavesta Administravimo ir veiklos vystymo departamento vadovui.
Įgyvendinti sutartus informacijos apsikeitimo ir pateikimo sprendimus.
Įvertinti intelektinės nuosavybės kūrimo, apsaugos ir komercializavimo skatinimo priemonių veiksmingumą ir parengti pasiūlymus dėl jų tobulinimo.
Atlikti valstybinius indikatorinius metinius aplinkos oro kokybės tyrimus visoje Lietuvos teritorijoje, siekiant identifikuoti aplinkos oro būklės pokyčius / rizikas ir nuolatinio aplinkos oro būklės stebėjimo papildomose Lietuvos teritorijose poreikį. Pagal tyrimų rezultatus ir įvertinus kitus situacijos / aplinkos pokyčius, atlikti valstybinio aplinkos oro monitoringo tinklo peržiūrą, identifikuoti aplinkos oro monitoringo sistemos plėtros / pokyčių poreikius.
2026 sausio 27d. įvyko pirkimo dalyvių vokų plėšimas. Gautas vienas pasiūlymas. Atliktas pasiūlymo vertinimas. 2026-05-14 pasirašyta paslaugu pirkimo sutartis 28T-2026-43. Tiekėjas paslaugas įsipareigoja suteikti ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo sutarties įsigaliojimo dienos, laikantis techninėje specifikacijoje nustatytų paslaugų teikimo terminų.
Papildyti valstybės rezerve saugomų sijų matavimo vienetus šalia šiuo metu taikomo matavimo vieneto – tonų, taip pat nurodant sijų kiekį vienetais, atskirai įvardijant kiekvienos sijos svorį ir ilgį.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2026-06-17 nutarimas Nr. 451-4 “Dėl valstybės rezervo sudarymo ir kaupimo 2026 metams” (RN).
Įdiegti skaitmenizuotus ekstremalios sveikatai situacijų parengties stebėsenos sprendimus.
Sistemos diegimo projektas užbaigtas 2026 m. balandžio 30 d. pasiekus sutartyje numatytus rezultatus. Sistema jau yra naudojama praktikoje: prie jos prijungiami nauji naudotojai, įstaigos yra paskyrusios savo administratorius, kurie valdo naudotojų teises, o galutiniai naudotojai jungiasi prie sistemos ir aktyviai ja naudojasi. Taip pat sistemoje įdiegtas išteklių klasifikatorius, leidžiantis SPĮ lygiu struktūruotai stebėti ir valdyti atsargas, užtikrinant jų kaupimo, prieinamumo ir panaudojimo stebėseną ekstremalių situacijų metu.
Atlikti inovacijų sistemai aktualių kompetencijų ir specialistų poreikio analizę, nustatant aukštą pridėtinę vertę kuriančių specialistų poreikį prioritetiniuose inovacijų sektoriuose.
Atlikti startuolių ekosistemos stebėsenai naudojamų metodologinių kriterijų ir teisės aktuose nustatyto startuolio apibrėžimo analizę, nustatant jų taikymo tikslus, paskirtį, naudojimo atvejus ir skirtumus.
Identifikuoti informacines sistemas, kurių svarbos vertinimas neatliktas, siekti, kad šių informacinių sistemų valdytojai atliktų informacinių sistemų svarbos vertinimus.
2025–2026 m. Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūra identifikavo informacines sistemas, kurių svarbos vertinimas nebuvo atliktas, ir kelis kartus pakartotinai kreipėsi į jų valdytojus, ragindama pradėti ar užbaigti svarbos vertinimo derinimo procedūras bei pateikti vertinimo rezultatus. 2026 m. kovo mėn. duomenimis, registre buvo identifikuota apie 71 informacinė sistema (iš 431 registruoto objekto), kurių 45 valdytojai dar nebuvo pradėję derinimo procedūrų: 19 valdytojų nepateikė jokios informacijos apie 29 jų valdomas sistemas, o 26 valdytojai (42 informacinės sistemos) informavo apie planuojamas derinimo datas ir terminus.
Pateikti analizę Lietuvos Respublikos energetikos ministerijai ir Lietuvos Respublikos finansų ministerijai.
Analizė pateikta Lietuvos Respublikos energetikos ministerijai ir Lietuvos Respublikos finansų ministerijai.
Parengtas ir patvirtintas valstybinės reikšmės kelių ir (ar) jų elementų atrankos iš prioritetinių eilių bei jų sąrašo sudarymo, keitimo, atnaujinimo ir viešinimo procesas.
Parengti tarpinstitucinę mokymų programą.
Šiuo metu tarpinstitucinė darbo grupė rengia mokymų programą, kurios įgyvendinimas turėtų prasidėti 2026 m.Ši programa apims teisėjus, prokurorus ir ikiteisminio tyrimo pareigūnus.Taip pat Generalinės prokuratūros pažangos priemonėje numatyti tarpinstituciniai mokymai, siekiama gauti jiems finansavimas iš pažangos priemonės ar Norvegijos finansinių mechanizmų.Parengta tarpinstitucinė mokymų prgrama, kartu su STT dėl EBPO rekomendacijų įgyvendinimo. Mokymai vyks Spalio 29-30 d. Jusoe dalyvaus prokurorai ir STT tyrėjai, pareigūnai.
Papildyti Švietimo informacinę sistemą funkcionalumais, leidžiančiais kaupti ir analizuoti duomenis apie švietimo pagalbos poreikį ir faktinį jos suteikimą (pagal atskirus švietimo pagalbos specialistus) iš užsienio atvykusiems mokytis pagal bendrojo ugdymo programas mokiniams.
Papildyti Vyriausybės 2022-12-29 nutarimu Nr. 1317 „Dėl Lietuvos Respublikos krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymo įgyvendinimo“ patvirtintų tvarkų nuostatas, numatant savivaldybių vaidmenį dėl maisto atsargų kaupimo (4–6 d.).
Atlikus valstybės rezervo atsargų pardavimo procedūras ir nepavykus jų parduoti, likusias neparduotas atsargas, laikantis galiojančių teisės aktų reikalavimų, siūlyti neatlygintinai perimti asmens sveikatos priežiūros, viešojo sektoriaus įstaigoms ar nevyriausybinėms organizacijoms.
Įgyvendinant šią praktiką, po 2026 m. I ketvirtį įvykdytų valstybės rezervo medicinos atsargų pardavimo procedūrų, likusios neparduotos atsargos 2026 m. kovo 30 d. buvo pasiūlytos Lietuvos asmens sveikatos priežiūros įstaigoms (toliau – ASPĮ). Informacija apie galimybę neatlygintinai perimti atsargas buvo išsiųsta 60 ASPĮ. Įvertinus įstaigų pateiktą poreikį, 2026 m. balandžio 27 d. buvo parengtas Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro įsakymas Nr. V-414 „Dėl Lietuvos valstybės rezervo materialinių išteklių medicinos atsargų perdavimo“, kuriuo medicinos atsargos buvo neatlygintinai perduotos poreikį pateikusioms 27 ASPĮ.Siekiant efektyviai panaudoti valstybės rezervo nenomenklatūrines medicinos atsargas, t. y. atsargas, kurios buvo išbrauktos iš valstybės rezervo materialinių išteklių nomenklatūros arba susidarė sumažinus valstybės rezervo kaupimo normas, buvo inicijuotas jų perdavimo paramos forma Ukrainos Respublikai procesas.Vadovaudamasis šiuo tikslu, Ekstremalių sveikatai situacijų centras 2026 m. birželio 2 d. Sveikatos apsaugos ministerijai pateikė raštą Nr. S-287 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo projekto pateikimo“, kuriuo pasiūlė suteikti Ukrainos Respublikai paramą valstybės rezervo medicinos atsargomis. Šiuo metu svarstomas teisės akto projektas Nr. 26-9765 „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo“ (https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/39bf97c0707811f1a305c23ba1643967), kuriuo numatomas šių atsargų perdavimas paramos tikslu.
Įvertinti galiojantį mokslo ir technologijų parkų teisinį reguliavimą, įskaitant Technologijų ir inovacijų įstatyme nustatytą mokslo ir technologijų parko sąvoką bei veiklos stebėsenos nuostatas, ir nustatyti teisinio reguliavimo tobulinimo poreikį.
Įvertinti esamus informacijos apie inovacijų finansavimo priemones teikimo kanalus ir institucijų bendradarbiavimo praktiką.
Išsiaiškinti priežastis, kodėl teismų statistinėse ataskaitose ir Generalinės prokuratūros duomenų bazėse nesutampa duomenys apie išteisintų asmenų dalį, pateikti galimus sprendimus (pasiūlymus) dėl jų eliminavimo.
Atlikta statistinės informacijos, susijusios su duomenimis apie išteisintus asmenis, analizė, nustatytos priežastys bei pateiktos išvados ir pasiūlymai dėl duomenų tikslumo.
Įvertinti, ar Švietimo ir kituose įstatymuose užtikrinama vaiko teisė į švietimo pagalbą ir pareiga šią teisę įgyvendinti, ar aiškiai nustatytos atsakomybės už švietimo pagalbos teikimą mokyklų savininko teises ir pareigas įgyvendinančioms institucijoms, kad mokiniui būtų suteikta visa kompetentingos institucijos (pvz., pedagoginės psichologinės tarnybos) nustatyta švietimo pagalba, ir aiškiai nustatytas kompetentingos institucijos teiktų rekomendacijų vykdymo privalomumas, ar numatytos institucijos, kur kreiptis, jei švietimo pagalba neužtikrinama, ir inicijuoti teisės aktų keitimus.
Mokinių registro informacinės sistemos nuostatuose numatyti papildomai rinkti švietimo pagalbos laikotarpį ir intensyvumą: švietimo pagalbos rūšį, švietimo pagalbą teikiantį specialistą (pvz., logopedas, specialusis pedagogas, kt.) ir laikotarpį, nuo kada iki kada buvo skirta / suteikta pagalba, jos trukmę ir intensyvumą.
Peržiūrėti ir atnaujinti teisinį reguliavimą dėl pedagoginių psichologinių tarnybų funkcijų vertinant mokinius, turinčius išskirtinių gabumų.
Parengti rekomendacijas mokykloms dėl didelį mokymosi potencialą turinčių mokinių ugdymo organizavimo.
Priimti sprendimus dėl mokslo ir technologijų parkų identifikavimo ir stebėsenos teisinio reguliavimo tobulinimo bei užtikrinti atnaujintų nuostatų taikymą.
Įvertinti verslo inkubatorių vaidmenį inovacijų infrastruktūros sistemoje, jų veiklos stebėsenos poreikį bei institucinių atsakomybių šioje srityje pakankamumą ir, esant poreikiui, parengti pasiūlymus dėl teisinio reguliavimo ir institucinių funkcijų tikslinimo.
Įsteigti CPO LT Skambučių centrą, fiksuojantį, įrašantį ir analizuojantį tikslines ataskaitas bei statistinę informaciją, nustatyti konkrečius procesus ISO KVS apimtyje, taip pat parengti tvarką, kuri nustatytų atsakingus asmenis, numatytų, kokių tolesnių veiksmų ir sprendimų turi būti imamasi atsižvelgiant į surinktos informacijos analizės rezultatus, siekiant paslaugų kokybės gerinimo ir aukšto klientų pasitenkinimo.
CPO LT 2026-06-02 pradėjo veiklą Klientų aptarnavimo centras (toliau - KAC), kuriame centralizuotai fiksuojami, įrašomi ir analizuojami įeinantys bei išeinantys klientų skambučiai, jų srautai, aptarnavimo eiga ir pasikartojantys klausimai. Pasirinktas sprendimas leidžia rengti tikslines ataskaitas ir statistinę informaciją, užtikrinti klientų aptarnavimo procesų valdymą, veiksmų atsekamumą ir audito galimybę. KAC veiklai paskirti atsakingi asmenys ir priskirtos rolės, į procesą įtraukiant 32 konsultavimo funkciją atliekančius darbuotojus. Sprendimas leidžia integruoti el. pašto kanalą, bendro naršymo funkcionalumą ir DI priemones, taip stiprinant klientų poreikių analizę, paslaugų kokybės gerinimą ir klientų pasitenkinimo didinimą. CPO LT direktorės įsakymu patvirtintas vadybos sistemos procesas C-08, kuriuo ISO kokybės vadybos sistemos apimtyje nustatyti KAC duomenų rinkimo, saugojimo, stebėsenos ir analizės etapai, atsakomybės bei pagrindiniai veiklos rodikliai. Procesas taip pat apibrėžia sprendimų priėmimą nustačius problemas ar kokybės trūkumus, jų įgyvendinimo terminus, atsakingus asmenis ir rezultatų stebėseną.
2026 m. pirmąjį ketvirtį LRT taryba apsvarstys ir Tarybos veiklą reglamentuojančiuose dokumentuose nustatys didesnį nepriklausomų narių skaičių Tarybos komitetuose. Ne vėliau kaip 2026 m. antrąjį ketvirtį bus atlikta atranka į papildomas nepriklausomų narių vietas Tarybos komitetuose.
Priemonė tapo neaktuali ir toliau įgyvendinti ją nėra tikslinga, atsižvelgiant į Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo pakeitimus dėl LRT valdybos atsiradimo nuo 2028-01-01
Remiantis atlikto vertinimo rezultatais, parengti pasiūlymus dėl patentavimo skatinimo priemonių ir jų taikymo sąlygų tobulinimo.
Teisės aktuose, reglamentuojančiuose užsienio valstybių ar tarptautinių organizacijų švietimo programų vykdymą, nustatyti minimalų lietuvių kalbos pamokų skaičių, nustatant pereinamąjį laikotarpį dėl lietuvių kalbos pamokų skaičiaus toms mokykloms, kurios jau vykdo užsienio valstybių ar tarptautinių organizacijų švietimo programas.
Parengti metodines nuostatas, kuriose būtų aiškiai apibrėžta, kokiais atvejais taikomas teisės aktuose nustatytas startuolio apibrėžimas, o kokiais – startuolių ekosistemos stebėsenai naudojami metodologiniai kriterijai.
Parengti startuolių ekosistemos stebėsenos metodiką, nustatant pagrindinius stebėsenos rodiklius, duomenų šaltinius, rodiklių atnaujinimo periodiškumą ir rezultatų panaudojimo principus.
Priimti sprendimus dėl patentavimo skatinimo priemonių tobulinimo ir pradėti jas įgyvendinti.
Parengti ir patvirtinti valstybės rezervo sudarymo principus bei kriterijus ir nustatyti, kad valstybės rezervas planuojamas privalomai įvertinus valstybės rezervo atsargų ir finansinių lėšų poreikį, atsižvelgiant į nacionalinėje rizikos analizėje nustatytus labai didelę ir didelę riziką keliančius pavojus.
Parengti rekomendacijas mokykloms, mokytojams, švietimo pagalbą teikiantiems asmenims dėl bendrojo mokymo (angl. Co-Teaching) taikymo, kai du ar daugiau mokytojų (antrasis mokytojas, švietimo pagalbą teikiantis asmuo) tuo pačiu metu dirba bendrosios paskirties klasėje, kai joje yra ugdomi 1–3 didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turintys mokiniai.
Įvertinti švietimo pagalbos specialistų trūkumo mastą, šių specialistų poreikį ir suplanuoti, patvirtinti bei įgyvendinti konkrečias (pagal situaciją ir siekius) priemones dėl apsirūpinimo švietimo pagalbos specialistais (rengimo, pritraukimo, perkvalifikavimo, išlaikymo darbo vietose); numatyti ir stebėti priemonių įgyvendinimo rodiklius (pvz., matuojančius konkrečių švietimo pagalbos specialistų pakankamumą).
Parengti skaitmeninį didelį mokymosi potencialą turinčių mokinių atpažinimo įrankį.
Parengti rekomendacijas ir individualios pažangos stebėjimo bei pasiekimų vertinimo įrankius įvairių galių ir gebėjimų turintiems mokiniams, įtraukiant suinteresuotas šalis (pvz., ekspertus, mokytojus, NVO atstovus, tėvus, kt.).
Nustatyti, kad bent kartą per metus būtų atliekama rekomenduotos ir suteiktos švietimo pagalbos analizė.
Patvirtinti ir pradėti taikyti startuolių ekosistemos stebėsenos metodiką, užtikrinant reguliarią rodiklių stebėseną ir jų analizę.
Atlikti kaštų ir naudos analizę dėl maisto produktų rezervavimo ir (ar) nuolatinio saugojimo pagrįstumo, siekiant ekonomiškai efektyvaus sprendimų priėmimo, įvertinant rezervavimo ir pirkimo alternatyvų santykinį efektyvumą, nustatant ribinį laikotarpį ar sąlygas, kai ekonomiškai tikslingiau maisto produktus pirkti, o ne rezervuoti, taip pat apibrėžiant maksimaliai pagrįstą rezervavimo kainą ir tiekėjų galimybes bei pajėgumus prireikus užtikrinti reikalingą maisto produktų kiekį ir pristatymą.
Atnaujinti ESSC direktoriaus 2013-12-16 įsakymu Nr. 05-71 "Dėl valstybės rezervo medicinos atsargų prietaisų ir įrangos, kuriems atliekami darbinės būklės periodiniai tikrinimai, sąrašo, valstybės rezervo medicinos atsargų prietaisų ir įrangos, kuriems neatliekami darbinės būklės periodiniai tikrinimai, sąrašo, valstybės rezervo medicinos atsargų prietaisų ir įrangos darbinės būklės periodinių tikrinimų aprašo patvirtinimo” patvirtintą sąrašą.
Pateikti rekomendacijas LŠS vadui dėl veiksmų plano 2025 m. nustatytiems trūkumams šalinti ir parengto plano suderinimo su KAM.
Atlikti mokslinių tyrimų, eksperimentinės plėtros ir inovacijų (MTEPI) skatinimui taikomų mokestinių priemonių administravimo procesų, administracinės naštos verslui ir kontrolės mechanizmų veiksmingumo vertinimą.
Atnaujinti Ekstremalių sveikatai situacijų centro direktoriaus 2022-12-30 įsakymu Nr. V-109 "Dėl Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centro atsargų administravimo procesų dokumentacijos patvirtinimo” patvirtintą procesą.
Atlikti ministerijos ir sąjungos 2026 m. biudžeto lėšų naudojimo sutarties pakeitimus joje numatant papildomas kontrolės procedūras dėl sąjungos atliekamų avansinių mokėjimų, lėšų panaudojimo pagal paskirtį perskirstymo taip pat užtikrinti Krašto apsaugos ministerijos teisę į Lietuvos šaulių sąjungos įsigytų prekių /paslaugų / darbų įsigijimo faktų patikras, kai įsigijimai vykdomi už sąjungai skirtas valstybės biudžeto lėšas.
Nustatyti siektinus apsirūpinimo švietimo pagalbos specialistais savivaldybėse rodiklius, juos stebėti, esant poreikiui, įpareigoti savivaldybes sudaryti švietimo pagalbos užtikrinimo planus.
Peržiūrėti projektų finansavimo sąlygų aprašus ir atsisakyti reikalavimo pareiškėjams pakartotinai teikti MTEP išlaidų duomenis, kai jie jau pateikti Valstybinei mokesčių inspekcijai ar Valstybės duomenų agentūrai.
Patikslinti Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašą, kad būtų nurodyti konkretūs veiksmai mokykloms ir sąlygos, kada atsiranda pareiga kreiptis į Vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybą tėvų nebendradarbiavimo atvejais.
Identifikuoti valstybines profesinio mokymo įstaigas, kuriose yra ne visi reikalingi švietimo pagalbos specialistai, įskaitant ir mokinio padėjėjus, ir parengti rekomendacijas bei suteikti reikalingą pagalbą šioms mokykloms, kad būtų teikiama reikiamų apimčių švietimo pagalba (2027-06-30 – pirmas vertinimas, 2028-06-30 – antras vertinimas).
Atnaujinti Įtraukiojo ugdymo organizavimo modelių savivaldybių mokyklose finansavimo tvarkos apraše, patvirtintame Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2026 m. vasario 10 d. įsakymu Nr. V-94, klasių, įgyvendinančių nustatytus modelius, atrankos kriterijus, kurie būtų taikomi 2027 ir 2028 metais tokias klases finansuojant atrankos būdu, ir, atsižvelgiant į valstybės finansines galimybes, suplanuoti reikiamus veiksmus dėl šių modelių plėtros 2029 ir 2030 metais.
Papildyti Mokinio specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, ugdymo pritaikymo ir (ar) reikalingos švietimo pagalbos skyrimo tvarkos aprašą, nustatant mokinio sveikatos pažymėjime pateiktos ugdymui aktualios informacijos naudojimą vertinant specialiuosius ugdymosi poreikius.
Atnaujinti Mokinių, kurie mokosi pagal bendrojo ugdymo programas, mokymosi pasiekimų vertinimo ir vertinimo rezultatų panaudojimo tvarkos aprašą, papildant jį nuostatomis dėl specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių mokinių vertinimo.
Lietuvos kvalifikacijų sandaros (LTKS) II lygio kvalifikacijų aprašų peržiūrėjimas ir diskusijos su socialiniais partneriais, siekiant padidinti prieinamumą specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims (I etapas – iki 2027-12-31, II etapas – iki 2029-06-30).
Įsigyti / parengti vaiko pedagoginio psichologinio vertinimo instrumentai (2028-06-30 m. – 1 vertinimo instrumentas, 2029-06-30 m. – 9 vertinimo instrumentai).
Identifikuoti mokyklas, kuriose yra ne visi reikiami švietimo pagalbos specialistai, įskaitant ir mokinio padėjėjus, ir parengti rekomendacijas mokyklai ir steigėjui, kad būtų teikiama reikiamos apimties švietimo pagalba (2027-06-30 – pirmas vertinimas, 2028-06-30 – antras vertinimas).
Atnaujinti Mokinių registrą, suteikiant galimybę mokykloms įrašyti specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems mokiniams suteiktą pagalbą (pagal pedagoginės psichologinės tarnybos rekomendacijas ir mokyklos Vaiko gerovės komisijos rekomendacijas) bei priežastis, jei pagalba neskiriama (pvz., dėl tėvų atsisakymo): 2028-03-01 – Mokinių registro parengtų funkcionalumų išbandymas atrinktose mokyklose ir koregavimas esant poreikiui; 2028-12-31 – naujų Mokinių registro funkcionalumų pristatymas visoms ugdymo įstaigoms ir teikiamų duomenų kokybės kontrolės užtikrinimas.
Susitarti su Sveikatos apsaugos ministerija dėl mokinio sveikatos pažymėjime pateikiamos informacijos tikslinimo ir / ar papildymo įtraukiant informaciją, kuri galėtų būti naudinga vertinant vaiko ugdymosi poreikius; dėl pažymėjime įrašytos ugdymui aktualios informacijos pateikimo ir panaudojimo vertinant specialiuosius ugdymosi poreikius.
Mokinių priėmimą į ikimokyklinio, priešmokyklinio bendrojo ir profesinio mokymo programas vykdyti visose savivaldybėse per Centralizuotą priėmimo sistemą (CPIS): 1) nuo 2027-01-01 – savivaldybių, kurių bendrojo ugdymo ir ikimokyklinio ugdymo mokyklose 2026-09-01 mokėsi ne daugiau kaip 9 000 mokinių, bendrojo ugdymo ir ikimokyklinio ugdymo mokyklose; 2) nuo 2028-01-01 – visose valstybinėse ir savivaldybių bendrojo ugdymo ir ikimokyklinio ugdymo mokyklose.
Parengti nauji žemesnio Lietuvos kvalifikacijų sandaros lygio kvalifikacijų aprašai.
Lietuvos Respublikos valstybės saugumo departamentas
Nacionalinis kibernetinio saugumo centras prie Krašto apsaugos ministerijos
Akcinė bendrovė "Lietuvos geležinkeliai"
Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba prie Sveikatos apsaugos ministerijos